IGELSTRÖM, BIDR, TILL KÄNNED. OM ÖREBRO LÄNS MINERALIER. 370 
Det koppar innehållande mineralet vid Hakansbo är chalko- 
pyrit, som sitter i blandning med pyrtt, pyrrhotit och arsenopyrit, 
m. m., det hela liggande inbäddadt i kalksten. 
Arsenopyriten är ofta krystalliserad i a ändarne tillspetsade 
rhombiska prismer, och är den kobolthaltig. 
Koboltglans finnes äfven vid Hakansbo dels derb insprängd 
och dels krystalliserad i 1) reguliära octaedrar, 2) i octaedrar 
med en rektangel till bas, 3) pentagonaldodecaedrar, 4) kuber, 
stundom med en eller flera afstympade kanter. Denna kobolt- 
olans tillvaratogs förr, men ej så nu, troligen derföre att de 
arbetsrum 1 grufvan, der koboltglansen förekommer, öfvergifvits. 
Koboltglansen sitter i pyrrhotit. 
Såsom förut blifvit nämndt sitter malmen vid Hakansbo i 
kalksten, men denna kalksten bildar sjelf blott ett lager 1 or- 
tens allmänna bergart hällefltntan. 
Omkring Hakansbo finnas flera andra anledningar till koppar- 
malm, äfven flera mindre jerngrufvor. 
Knista socken. 
På Wisbo, Dorfvestorp och Dufdals hemmans marker finnas 
flera mindre grufvor, innehållande magnetit och blodsten. De 
äro följande: 
Gumragrufvan innehåller en kalksten, som är insprängd 
med magnetit- och pyroxenkorn så att jernhalten hos massan i 
sin helhet kan uppskattas till 15 procent. Af denna blandning 
finnes ej obetydlig tillgång. År ej oartad. 
Domarebergsgrufvan. Malmen är oartad af pyrit och chalko- 
pyrit. Dess matrix är granat och kalksten. 
Åsgrufvan, ej brytvärd, innehåller en fattig malm som har 
orthoklas, qvarz och glimmer. 
Nybergs grufvor äro 3:ne. Malmen väl samlad och kan så- 
ledes brytas af hög jernhalt, men den är något oartad af pyrit 
och pyrrhotit. Vid dessa grufvor märkes för öfrigt följande 
mineralier: 
Orthoklas. 
