921 
Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar, 1870. N:o 9. 
| Stockholm. 
Om operkularbildningen hos några nutida och silu- 
riska koraller af G. LINDSTRÖM. 
[Meddeladt den 9 November 1870.] 
Under detta års vår och sommar erhöll jag tvenne exem- 
plar af Goniophyllum pyramidale, hvilka på ett oväntadt sätt 
belysa denna arts operkularbildning. Längt ifrån att såsom hos 
Calceola och Rhizophyllum besta af ett enda lock utgöres den 
här af icke mindre än fyra lock, eller ett för hvar sida af py- 
ramiden. Dessa fyra lock bilda två par, så tillvida som de 
hvarandra motsittande äro i det närmaste lika. De mötas med 
sina spetsar i kalkens centrum och då de, sasom nedanför om- 
talas, i viss mon täcka hvarandra med sina sidokanter, så till- 
sluta de fullständigt korallkalkens mynning. Det exemplar, 
hvilket jag först erhöll, har alla fyra locken på sin ursprung- 
liga plats och fastän tvenne af dem äro något brutna och ned- 
sänkta i kalken, kan man dock utreda deras konturer och yt- 
form. Pa det andra exemplaret sitta endast trenne lock qvar. 
Det lock, som är fästadt vid bottensidan, på hvilken korallen i 
sitt naturliga läge hvilat, äfvensom det motsatta på den öfver- 
sta sidan hafva en trapezoidisk kontur (Öfvers. Vet. Ak. Förh. 
1865 pl. XXX fig. 6, 7, 8). Venstra och högrå sidans lock 
äro båda triangelformiga. Alla lockens sidokanter bilda en 
svag båge utåt, sällan äro de rätlinige. På sin öfre yta äro 
de insänkta genom en ränna som gar från nucleus till spetsen. 
Denna ränna är bred och med flat botten hos de trapezoidiska 
locken (1. ce. pl. XXX fig. 6) och hos de triangelformiga bildar 
dess genomskärning en trubbig vinkel. Den första och ursprung- 
liga delen af bottenlocket eller dess nucleus är kretsformig, 
