NORDENSKIÖLD, REDOGÖRELSE FÖR EN EXPED. TILL GRÖNLAND. 975 
Huru vanskligt det är att på denna väg framtränga till 80°, 
bevisas bland annat deraf, att bland de många försök, som anställts 
att kringsegla Novaja Semlja, man endast med säkerhet känner ett 
som lyckats, nemligen JOHANNESSENS märkvärdiga resa somma- 
ren 1870. Söderifrån hafva norska fångstmännen, ehuru lockade 
af utsigt till riklig fångst, aldrig vid Spetsbergens ostkust fram- 
trängt till 30”, och ehuru man längs Spetsbergens vestkust sanno- 
likt hvarje ar kan uppnå Sjuöarne, har man endast en gång 
kunnat segla kring dess N.O.-spets till Tusenöarne, äfven da 
med fara att, på sätt som 1864 hände 3:ne fangstfartyg, blifva 
af den närliggande »isbaxen» drifven mot de brant stupande 
glaciererna på ostkusten af Nordostlandet och der krossad. Någon 
möjlighet att här framtränga med fartyg finnes således icke och 
någon lätt tillgänglig, tillräckligt mot norr belägen fast utgangs- 
punkt för slädfärder erbjuder hvarken Novaja Semlja, Spets- 
bergens ostkust eller det ännu föga bekanta Giles land. Svar- 
ligen torde derföre denna väg kunna ifragakomma för en polar- 
färd, anlagd med helst någon utsigt till framgång. 
2:0 Vägen längs med Grönlands ostkust, äfvenledes på det 
ifrigaste förordad af PETERMANN. Genom talrika expeditioner, 
af hvilka endast några få lyckats genomtränga isen och uppna 
kusten, och endast tvenne, CLAVERING och SABINES expedition 
1823 och den tyska polarexpeditionen 1869— 1870, lyckats uppna 
75°—76°, känner man isförhållandena i denna trakt af ishafvet, 
och man vet, att hafvet här är ända ned till 60° otillgängligare 
än i någon motsvarande breddgrad i andra delar af det norra 
halfklotet. En bred, nästan alltid tätt packad isström föres 
nemligen af den norra polarströmmen ned ej allenast längs med 
hela Grönlands ostkust utan äfven under en stor del af året 
förbi Kap Farewell ett betydligt stycke in i Davis Strait. — 
Bland de många omogna skäl, som ofta åberopas för ett öppet 
polarhaf, anföres äfven denna isström, genom hvilken polar- 
bassinens is inom kort skulle drifva ned i Atlanterhafvet. En 
enkel jemförelse af isströmmens omfång och hastighet med polar- 
bassinens areal visar dock till fullo ohållbarheten af detta argu- 
