NORDENSKIÖLD, REDOGÖRELSE FÖR EN EXPED. TILL GRÖNLAND. 1015 
ende alf, som med en mäktighet af några tum hastigt bildar sig 
på de skär och holmar i hafvet, som utgöra kläckningsställen 
för sjöfoglar. Största delen af de grönländska torftägterna äro 
belägna på sådana »maagetuer» och hafva således, geologiskt 
taladt, intet gemensamt med torflagren hos oss. Det blef mig 
derför omöjligt att, såsom jag önskat, genom undersökning af 
äldre torfbäddar insamla material för bedömande af de senaste 
posttertiära klimatförändringarne pa Grönland. I stället före- 
komma här manga andra lager, hvilka atminstone gifva en an- 
tydan om de förändringar, som djurverlden under loppet af 
glacialperioden undergätt. | 
Innan jag gar att redogöra härför, vill jag dock fästa 
uppmärksamhet pa den möjlighet, som i dessa trakter före- 
finnes, att erhålla en jemförelse, om jag så far uttrycka mig, 
emellan enheterna i den geologiska och historiska tidräkningen, ifall 
man nemligen genom att samla iakttagelser och uppgifter från 
en mängd olika ställen kunde få några gränsvärden för den ha- 
stighet, med hvilken inlandsisens rand flyttar sig. Trll ett minimi- 
tal kan man komma på följande grunder. — Ytterlandets bredd 
vid Auleitsivikfjorden är omkring 10 svenska mil eller 360,000 
fot. Det årliga tillbakaskridandet kan naturligtvis aldrig öfver- 
skrida tjockleken!) af det istäcke, som arligen bortsmälter, divi- 
deradt med sinus för isbrämets sluttning, hvilken på de ställen, 
der vi framgingo längs med densamma, ingenstädes understeg 30”. 
Svarligen torde under sommaren pa Grönland ett istäcke af mer 
än 10 fot kunna bortsmälta och ett årligt tillbakaskridande af 
!) Beräknad vertikalt mot isens yta, vid glacierens bräm. Följande träsnitt 
visar detta närmare. Om & är 
ytan af inlandsisens kant t. ex. 
1870, och G' samma yta 1871, 
så blir AG' tjockleken af det 
bortsmälta istäcket, och den 
sträcka, som isen skridit till- 
baka = AG' : sin V. — Sjelfva j 
storleken af vinkeln V betingas Bun BUGA 
naturligtvis af förhållandet mellan smältningshastigheten och den hastighet, 
med hvilken isen flyter ut från glacierens högre belägna delar. 
Lä 
