1036 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
ställen på Disko och Noursoakhalfön förete prof på en dylik 
basaltstruktur, i praktfullhet jemförlig med Staffa och andra inom 
geologien berömda europeiska lokaler. i 
Såsom nämndt är, förekomma inga vulkaniska eruptioner 
mer 1 trakten. Dock hopa sig genom den hastighet, hvarmed 
basalten söndergrusas, fortfarande lager af basaltsand vid strän- 
derna — lager, hvilka under århundratusendens lopp ater, ifall 
omständigheterna äro gynsamma, kunna hårdna till bergarter, ej 
skiljbara från den öfriga basalten, kanske på det när, att dessa 
lager afsätta sig i hafvet och derför möjligen komma att inne- 
hålla hafsförsteningar, hvilket icke är förhållandet med tufferna 
i egentliga basaltbildningen. En dylik tillhårdnad förstenings- 
förande basaltsand förekommer vid Pattorfik i Omenakfjorden 
och emellan detta sistnämnda ställe och Sarfarfik. Detta lager, 
som redan ofvanför beskrifvits, är dock tydligen mycket yngre 
än de yngsta lagren af den egentliga basalten. 
Så unga de i dessa trakter befintliga kolonier än äro, vet 
dock traditionen redan att omtala atskiliga exempel på den 
hastighet, hvarmed basaltfjellens söndergrusning försiggår. Sa- 
lunda har man svårt att förmå grönländarn till båtfärder i det 
inre af de 3:ne fjordar, som genomskära Disko-öns vestkust. Or- 
saken härtill säges vara, att en hel husplats, med alla dess inne- 
vanare, här blef krossad af ett plötsligt fjellras. Vid God- 
havn kunde man förr i basaltfjellets krön urskilja 12 framskju- 
tande jätte-tinnar, kallade de tolf apostlarne. Af dessa hafva 
numera samtliga, på en enda när, nedramlat. 
Närmast Godhavn går basalten antingen ned till hafvet eller 
hvilar den omedelbart på den gneisformation, som här upptager 
strandklipporna. Men ror man härifrån längre mot öster, så möta 
redan på andra sidan Skarffjellet!) sand- eller sandstens-lager när- 
mast stranden, hvilka längre mot Waigattet tilltaga i mäktighet, 
så att de vid Flakkerhook och Isungoak bilda 1500 till 2000 fot 
höga, oftast ytterligare med ett tvärbrant basaltdiadem krönta fjell. 
Br ae dessa lager (vid Puilasok och Sinnifik) närmast Godhavn äro dock 
yngre än basaltformationen, d. v. s. lagrade emellan, ej under basaltforma- 
tionens klippor. 
