NORDENSKIÖLD, REDOGÖRELSE FÖR EN EXPED. TILL GRÖNLAND. 1047 
II. Atanelagren. (Yngre afdelningen af kritformationen, en- 
ligt HEER). 
Dessa lager förekomma vid södra delen af Noursoak-halfön 
emellan Atanekerdluk och Atane, samt sannolikt ytterligare ett . 
stycke längre norrut vid Waigattets östra strand. Förmodligen 
höra äfven några sparsamma och otydliga vextlemningar från öfra 
lagren vid Kome (750—1100 fot öfver hafvet) och från de när- 
mast hafsytan belägna lagren vid Kudliset !) (Ritenbenks kol- 
brott) hit. Formationen innehåller mera skiffer än såväl de under- 
liggande äldre kritlagren, som de öfverliggande miocena bäddarne; 
dessutom äfven sand eller lös sandsten, men inga spår till kalk- 
sten. De mägtigaste grönländska kollager, såväl de vid Atane, 
de rikaste jag sett på Grönland, som de nära hafsytan vid 
Ipiit och de 750 fot öfver hafvet belägna vid Kome höra till 
denna tidsperiod. Detsamma är sannolikt förhållandet med de 
retinit (ej bernsten!) förande lagren vid Hareöen. Smärre harts- 
körtlar förekomma dock äfven 1 de grönländska miocena lagren. 
Fig. 10. Zagerföljden vid foten af Atanekerdluk. 
Vidstaende profil visar lagringsförhallandet vid (nedre) Atane- 
kerdluk. Formationens hufvudmassa utgöres af en mycket fin, 
svart lerskiffer (a), snarlik skiffern från Kap Starastschin på 
Spetsbergen, innehåll andeen massa vextförsteningar, hvilka dock 
till följd af skifferns bräcklighet endast med svårighet kunna 
tillvaratagas. Saltvattensförsteningar saknas äfven här fullstän- 
digt och formationen är således tydiigen en sötvattensbildning. 
1) De öfra lagren i trakten af Kudliset äro miocena. 
