NORDENSKIÖLD, REDOGÖRELSE FÖR EN EXPED. TILL GRÖNLAND. 1049 
hållpunkter för bestämningen. Ett blad tyckes öfverensstämma 
med Magnolia alternans HR., från öfre kritan i Nebraska. 
Dessa dicotyledona blad hänvisa på öfre kritan, men först 
en noggrannare undersökning kan afgöra, till hvilken af dess 
underafdelningar de nedre Atanekerdluk-lagren böra räknas. I 
alla fall hör denna nya flora till 1870 års expeditions vackraste 
upptäckter, i det att den öppnar en för Nord-Grönland nyupptäckt 
geologisk horisont, hvilken visar, att i de arktiska trakterna, 
likasom i Europa, decotyledona vexter icke förekomma i de under 
Goult liggande kritlagren, men deremot uppträda straxt ofvan- 
om Goult med ett stort antal former. Saväl i Nord-Grönland 
som i Europa och Amerika har sålunda vextverlden undergatt 
betydlig förändring under förloppet af kritperioden. 
Vextförsteningarne från Kudliset äro knappast bestämbara.» 
III. Miocenformation. 
Under den miocena tidsperioden hafva stenmassor af flera 
tusen fots mägtighet hopat sig i den trakt af Grönland, hvarom 
här är fråga, och den vida öfvervägande delen af bergen på 
Disko-ön och Noursoak-halfön tillhöra derför denna tidsperiod. 
De grönländska miocena lagren (af sedimentärt och eruptivt ur- 
sprung) kunna delas 1 tre afdelningar, nemligen: 
A) Nederst. Sand eller lös sandsten med skiffer samt föga 
mägtiga kolband och jernlerlager, ytterst rika på vextaftryck. 
B) Flera tusen fot höga basalt-, tuff- och lava-bäddar, vanligen 
lika regelmessigt skiktade som sandlagren, hvilka för öfrigt äfven 
ofta vexla med basaltbäddar. Ungefär 1 midten af denna basalt- 
formation träffar man föga mägtiga, fossilförande ler-, sand- och 
jernler-lager. 
C) Lösa lager af sand och ett eller annat lerband, aflagrade 
på södra stranden af ön Disko, emellan basaltklipporna och så- 
ledes yngre än dessa. 
Från samtliga dessa, genom 2000 fot mägtiga basaltlager 
ifrån hvarandra skilda horisonter hafva talrika försteningar blifvit 
insamlade, hvilka enligt HEER häntyda på det miocena tidskiftet. 
