A Balaton kovamoszaltai. 103 
gonis obtusis, hic cum dissepimentis alternantibus, perviis, longitudinaliter, usque 
ad medium pleurae percurrentibus. 
Balaton partjan, köveken, szikladarabokon: Siöfoki möl6 (IX. täabla, 235. äbra). 
XXIV. nem: Disiphonia E. 1854. 
Sejtek az övoldalröl tekintve negyszögletesek, vagy szalagokba sorakozottak, 
vagy szabadok, ket läthatö függelyesen haladö haräntfallal. A sejt a pänczeloldal- 
röl tekintve, hosszukäsan kerülekded, felfuvödott közeppel. 
215. Disiphonia australis FE. 
E.: Microgeol. pg. 260, 262, tb. 35A, 2, fig. 7. Synon.: Diatomella Balfouriana 
Grev.: 1855, Ann. Nat. Hist. ser. 2, tom. 15, pg. 259, tb. 9, fig. 10—13; Prırch.: 
Inf. pg. 810, tb. 4, fig. 51—52; Grun.: Verh. 1862, pg. 409; Brun: D. Alp. pg. 129, 
tb. 9, fig. 18; DE Tonı: Syli. pg. 742; V. H.: D. pg. 353, fig. 104; Schütt: Bac. 
pg. 105, fig. 186; Grammatophora? Balfouriana W. Sm.: Br. D. II, pg. 43, tb. 61, 
fig. 383. 
Eddig csak a negyszögletes, tompa sarkü övoldalt vizsgälhattam. Sejt hossza 
28:8 p, szelessege az övoldalröl nezve 99 „; savok szama 10 »-ben 18. 
Valvis a latere pleurale visis rectangulis, 28°8 x longis, 99 a latis, cum dis- 
sepimentis, duobus perviis, ad medium valvae longitudinaliter percurrentibus, spa- 
tium inter polos dissepimentorum striolatum, margo lateris striolatus; striis 18 in 10 ». 
Igen nevezetes faj, melyet EHRENBERG mint elsö a Kerguelen-szigetekröl ismer- 
tetett. Az anyagot ott Hoocker szedte, J. Roos hajöskapitäny tärsasägäban, 1830-ban. 
Az ötvenes Evek elejen a fajt GrREVILLE Es utäna több algologus Angliaban fedeztek 
fel &s azt ismertetik; az Alpesekböl, Styria, Tyrol es a Gresenkeböl Szileziaban a 
fajt Grunow «Die Österreichischen Diatomaceen» czimü hires dolgozatäban 1862-ben 
ismerteti, Schweizböl pedig J. Brun tanar. 
A Balatonban megällapitott fajl mindenesetre a jegkorszakböl maradt vissza. 
Balatoni planktonban, iszapban: szäntödi revpart (IX. täbla, 234. äbra). 
Triıeus: NITZSCHIEFAE. 
XXV. nEeM: Hantzschia GRrun. 1870. 
Sejtek szabadok, hejak kisse hajlitottak, lapos has-, domborü hätoldallal, 
nyüjtott, csörös vegekkel, egyoldalüan összenyomottak, itt függelyesen haladö ellel 
(carina), az El szelen Iyuksorozattal. Az ellikak (pores carinales) nemely fajnal 
bordakba ätmenök. Festöanyagtartö egy nagy, a közepen leginkabb megszakitott 
lemez, szämos aprö pyrenoid szemcsevel Es szämos aprö älamylon-csoporttal, melyek 
az egyik övoldalon felfekvök. 
