ELÖSZO. 
IDÖN a Magyar Földrajzi Tärsasäg välasztmänya 1891 märczius 
7.-en tartott üleseben Löczy Lajos elnöklete alatt bizottsägot 
alakitott hazank legnagyobb tavanak, a Balatonnak tudomänyos 
tanulmänyozäsära, terveben csak a fizikai földrajz €&s a biologia teren 
megejtendö kutatäsok szerepeltek, de a Balaton környek£nek tärsadalmi 
es embertani földrajzära a terv nem terjeszkedett ki. A Balaton-Bizottsäg 
azonban, mint azt az ül&seinek tärgyaläsaröl felvett jegyzökönyvek bizo- 
nyitjak, mär 1892-ben szüksegesnek lätta, hogy a tö partjain elöÖ magyar 
nep Eletviszonyai is belevonassanak a kutatäs keretebe, de a kellö fedezet 
hianyaban akkor ilyen iränyban meg mindig nem terjeszthette ki mü- 
ködeset. 1893-ban Löczy LaAjos elnök ür felhivasära a bizottsäg ele ter- 
jesztettem a Balatonmellek neprajzi felvetelönek tervezetet s noha a 
kutatäsok költsegeire a fedezet me&g ez Evben is hiänyzott, a munkälatok 
megkezdese megis lehetöve valt, mert SEMSEI SEMSEY ANDOR ür, a tudo- 
mänyos törekvesek e nagylelkü pärtfogöja a tanulmänyok meginditäsä- 
hoz szükseges összeget a bizottsägnak rendelkezesere bocsätotta s ezzel 
tulajdonk&epen az egesz munkälat sorsät biztositotta. 
A Balatonmellek lakossäga neprajzanak felvetelet a Balaton-Bizott- 
sag munkalkodäsänak kereteben különösen megokolta az a körülmeny, 
hogy e videk neprajzäröl eddig sem összefoglalö, sem reszletes munka 
nem jelent meg, Ertven a nep alatt azt a parasztsägot (vagy balatoniasan 
polgärsägot), mely az egesz lakossäg 94°/,-at teszi. Hiszen meg a mint- 
egy 6°/-nyi nemessegnek is csak a legutolsö evben (1901-ben) akadt 
Eörvös KAROLY-ban, ha nem is tudomänyos monografusa, de legaläbb 
aranytollü krönikäsa (Utazas a Balaton körül). A mit eddig a nepröl 
irtak, annak felsoroläsäval ugyan hamar elk&szülünk. A «Magyar Nyelvör» 
1881-ben mindössze egyetlen közseg hatärneveit közölte e területröl 
(Kövägö-Örs); dr. Czirsusz GezAa 1885-ben a balatonparti np häzassägi 
. szokäsaiböl közölt töredekeket a «Földrajzi Közlemenyek»-ben; HERMAN 
I* 
