IV. A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
OTTO «a magyar haläszat könyv&»-ben 1887-ben a balatoni haläszatnak 
csak legkivälöbb jelensegeit dolgozta fel, ügy a mint az az egesz magyar 
halaszatröl adott keretben tert foglalhat; CsAkY ELEK 1895 &s 1897-ben 
az «Ethnographiä»-ban ugyan közöl egy czikket «Somogymegye lengyel- 
töti jarasanak neprajzi viszonyai»-röl, de az is csupa töredekes s föleg 
a lakodalomra vonatkozö adatböl äll; s ezzel aztän ki is meritettük 
azok jegyzeket, kik a Balaton neprajzänak egyik vagy mäsik reszevel 
valamelyest foglalkoztak. Ujabban egyes balatonparti közsegekröl is 
jelentek meg kisebb monographiäk, mint JaLsovıcs-E Tihanyröl, THURY-E 
Zankäröl (1886), BONTZ-€E Keszthelyröl (1896), de ezek fökent egyhäz- 
törteneti tartalmüak s a nep megismer&sehez csak egy-ket adatot szol- 
gältatnak. Egyes orszagos monographiäkban €Es statisztikai munkäla- 
tokban, igy AcsApDv I., BEUDANT K., CsanADy G., CsAnKkY D., Csänvı, 
FEnvEs E., HaAnusz I, KELETI K., KORABINSZKY, NAGY L., MOLNÄR I., 
ORTVAY T., PARRAGH G., PLosz P., VALyı B. stb. könyveiben szinten 
foglaltatnak ugyan szetszörtan igen különbözö nemü adatok a Balaton- 
mellek neperöl, de ezeket soha senki össze nem foglalta s valö Ertekü- 
ket, jelentösegüket meg nem vilägitotta. Hogy az irodalom mily_ keves 
anyagot tartalmazott, legjobban kitünt az «Oszträk-Magyar-Monarchia 
Iräsban &s Kepben» czimt vällalatnäl, melynek minden anyagi &s szel- 
lemi erö rendelkezesere ällott s megis dunäntuli köteteben a Balatonröl 
külön cezikket advän, annak neperöl egyebet, mint haläszatät felemliteni 
nem tud, valamint hogy Zala, Veszprem Es Somogy megyek ismerte- 
tesenel sem foglalkozik a Balatonmell&k nepevel. A Balaton melleke 
neprajzi szempontböl csaknem teljesen terra incognita volt s Epen ezert 
nem terhetett ki a Balaton-Bizottsäg sem az elöl, hogy a neEprajzot tanul- 
mänyainak keretebe felvegye. 
A bizottsäg ele terjesztett tervezetem pontosan megszabta felada- 
tomat. A Balatonmellek lakossägänak neprajzät öhajtottam Összeällitani, 
meg pedig teljesen ugyanazon beosztässal €&s mödszerrel, a melylyel 
1892-ben «Kalotaszeg magyar nepe» Es 1893-ban «Torda, Aranyosszek, 
Toroczkö magyar (szekely) nepe» czimü neprajzi tanulmanyaimat irtam 
meg. A beosztäst tekintve tehät az anyaggyüjtest ki kellett terjesztenem 
a hatärelnevezesekre, a nepesseg elemeire, a laköhäzra, ruhäzatra, taplal- 
kozäsra, a foglalkozäsokra, a lakodalmi-, keresztelesi- €s temetkezesi 
szokäsokra, a babonäkra es a nep anthropologiäjäara.. A mi a mödszert 
illeti, e fejezetekhez az anyag falunkint volt felgyüjtendö, mint azt ide- 
zett tanulmänyaimnäl is tettem, majd az egyes falvak monografiäjanak 
anyagät kellett egy egyseges keppe összefoglalnom, mely igy a Balaton- 
mellek lakossägänak neprajzäval ismertet meg. A bizottsäg ezt az idezett 
