VI A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
säga rovasära törtenhetnek meg. 1897-ben Es 1898-ban a Balaton nep- 
rajzi felvetele teljesen szünetelt, ez idö alatt, mint a ZICHY-expeditiö 
ethnographusa a magyar Östörtenet ügyet szolgaltam az orosz birodalom 
euröpai Es azsiai reszeiben. 1899-ben ujböl felvettem a kutatäs harmad- 
eve elejtett fonalät, folytattam azt 1900 Es 1901-ben is, mely Ev szep- 
tember&ben fejeztem be vegleg a helyszini felvetelt. A felsorolt evekben 
a helyszinen valö felveteli munkaban üti naplöim szerint összesen 240 
napot töltöttem; voltam a Balaton mellett az ev minden havaban kivetel 
nelkül s az ötven falu között egy sincs olyan, a melyben csak egyszer 
fordultam volna mes. 
Az anyag feldolgozasät mär 1900 elejen kezdtem meg, hogy a 
mennyiben iräsközben meg egyes hiänyokra akadnek, azokat a meg 
tervbe vett utazäsokon pötolhassam. — A munkät a Balatonpart köz- 
segeinek ältalänos terme&szetü ismertetesevel kellett kezdenem, hogy az 
ötven közseg specziälis viszonyaival, ıgy fekvesevel, tartozekaival, birtok- 
jogaval, nemzetisegi Es valläsi ällapotaival, közigazgatäsi es közgazdasägi 
berendezkedesevel stb. kesöbb külön-külön foglalkozni ne legyen szük- 
seges. Ha egyes közsegekröl van szö, rendesen ezeket az idönkint vältozö 
s tulajdonk&pen ephemer Ertekü adatokat keressük legelöször s a nep- 
rajziı monographiäkban ezek helyett rendesen a Helysegnevtärra s egyeb 
forräsokra valö utalast talälunk,; pedig bizony e forräsok vajmi kevesck- 
nek ällnak rendelkezesere; igy egy idöpontra fixirozva valamennyi adatot 
közsegenkint együtt taläljuk. — A helynevek fejezetevel — a helynev- 
adas forräsainak, formainak Es okainak megällapıtäsän kivül — fökent 
a Magyar Helynevtär ügyet akartam szolgälni s a legfenyesebb ered- 
menynek vennem, ha azok, kik ebben a kerdesben illet£kesek, nemi 
ösztönzest nyernenek a nälunk mär több mint felszazados eszme meg- 
valösitäsahoz.. — Egyebkent ügy a helynevekröl szölö, mint a többi 
fejezetekben is tüzetesen ismertettem a gyüjtesi mödszert €&s pedig nem- 
csak a magam igazoläasäara s mäs gyüjtesek Eertekenek kellö megvilägi- 
täsara, hanem különösen azert, hogy a gyüjtesi mödszert — annak 
egysegesitese czeljaböol — mindenki megismerhesse, ki ez iränyban dol- 
gozni akar, de Epen a gyüjtes mödjära nezve, irodalmunk kezikönyvek 
es utasitäsok hijjan leven, semmi tajekoztatäst sem kaphat. — A nepe- 
sedesi mozgalmakröl szölö fejezetben a Balatonpart nepessege 1720-t6öl 
kezdve mintegy szemünk elött Eepül ki mai alakjaba,; a fejlödes meg- 
mutatja, mily resze volt abban a felekezeteknek €s nemzetisegeknek; a 
csalädok földrajzi eredetenek nyomozäsa a XIX. szazadban a Balaton 
mell& települt lakossag behuzödäsi területenek földrajzi megällapitäsära 
vezet; vegül a termeszetes szaporodäs tanulmänyozasa a Balaton-mellek 
