ELSÖ FEJEZET. 
A BALATONPART RÖZSEGEI. 
A Balaton tavänak viztükren (beleertve a Kis-Balatont is) mindössze 50 falu 
osztozkodik s mielött azok lakossägänak neprajzät reszletesen tärgyalni kezdenem, 
szüksegesnek lätom e közsegekröl azokat az ältalänos adatokat összeällitani, a melyek 
földrajzi, neprajzi, közigazgatäsi, közlekedesi Es egyeb tekintetekben bizonyos taje- 
kozäst nyujtanak s melyekre kesöbb a reszletes tärgyalas sorän — legalabb igy, 
közsegenkinti összeällitäsban — többe visszaterni nem fogunk. 
Ez összeällitäsböl megtudjuk az egyes közsegekröl, hogy melyik megye melyik 
jaräsäban fekszik; hol van järäsbirösäga, törvenyszeke, adöhivatala; melyik had- 
kiegeszitö kerülethez, melyik honvedkiegeszitö parancsnoksäghoz &€s nepfölkelesi 
jaräshoz tartozik; milyen az illetö közseg politikai jelleme, kis- vagy nagyközseg-e; 
mily pusztäk, telepek es häzcsoportok tartoznak hozzä, häny häza, häny laköja, 
mekkora területe van; van-e pöstäja, pöstatakarekpenztära, täviröja, vasüti- Es gÖZ- 
hajöallomäsa. Mindezen kerdesekre a pontos feleletet megadja az 1890. Evi nep- 
szämläläs alapjan kiadott hivatalos Helysegnevtär.! Kitüntettem ezeken kivül a bir- 
tokosokat, mär a mennyiben ez az 1895-iki mezögazdasägi statisztika alapjan 
lehetseges volt, a mely egyenkint felsorolja a 100 kat. holdnal nagyobb gazdasa- 
gokat.” Megjelöltem azt is, ha valamely közseg fürdö- vagy nyaralöhely, de mint 
hogy dr. BoLEMmAN J. e helysegeknek e szempontböl külön monographiajät irta meg 
es az ugyancsak a Balaton-Bizottsäg kiadvanyainak soräban jelent meg, adatait nem 
ismetlem, hanem idezem könyve azon lapjanak szämät, a melyen a közseg e szem- 
pontböl tüzetesen van ismertetve &s meltänyolva.” 
A mint nem lehetett czelom egyreszt egy tisztän neprajzi mü kereteben az 
50 közseg földrajzät reszletesen leirni, &pp ügy nem terhettem ki mäsreszt az elöl, 
hogy a legfontosabb földrajzi adatokat meg ne adjam. Igy minden közsegnel 
megtaläljuk a földrajzi szelesseget (vo), a Ferrotöl szämitott keleti hosszüsägot (X), 
2”—3”-nyi pontossäggal, a meghatärozäs pontjäul a templom, ha több volt a röm. 
katholikus templom, ha templom nem volt, a közseg fötere szolgälvän. Ezenkivül 
\ Dr. JEKELFALUSSY JözsEr: A magyar korona orszägainak helysegnevtära, Budapest, 1892. 
” A magyar korona orszägainak mezögazdasägi statisztikäja, Budapest, 1897. A mely köz- 
segröl e mü nem nyujtott adatot, ott es csakis ott felhasznältam BAaross KÄroLy: Magyarorszäg 
Földbirtokosai (Budapest, 1893) czimü munkäjänak adatait. 
® Dr. BoLEeman Istvän: A balatonparti fürdök es üdülöhelyek leiräsa. Budapest, 1900 ; A Bala- 
ton tudomänyos tanulmänyozäsänak eredmenyei, III. kötet, IV. resz. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. k. 2. r. 1 
