2 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
megadom minden közsegnek kilometerekben kifejezett tävolsagät a legrövidebb 
legiranyban merve, ügy a legközelebbi el6z6 falutöl (ism&et a templomok közt), 
mint a Balaton vizszeletöl, tovabba a közseg magassägäat Es a közseg hatäräban 
levö legmelyebben fekvö Es legemelkedettebb ket pontnak magassägät (H). A leg- 
melyebb pont termeszetesen mindig ugyanaz marad, a Balaton tükre 104 m.-rel 
a tengerszin felett. Kiliti közsegnel tehät p. o. a következö keplet: 
H — 104-—-117—206 m. 
azt jelenti, hogy a közsegben a legmelyebb pont a Balaton tükre 104,! a közseg 
maga 117, a közseg hataraban levö legmagasabb kiemelkedes pedig 206 m.-re van 
a tenger szine felett. Az adatok ilyen csoportositäsa egyszersmind megkönnyiti 
azoknak a tö tükrere valö redukälasät, mert belöle legott megällapithatjuk, hogy 
a közseg 13 m.-rel fekszik a Balaton szintäja felett, mig a közseg hatäränak leg- 
magasabb pontja csak 102 m.-re emelkedik a föle. Mindezen adatok forräsäul az 
1: 75,000 mertekü täborkari terkep szolgält,” melyekröl a Balaton környekenek 
javitott terkepe is keszült. 
A nemzetiseg feltünteteseben e helyütt csak a legszüksegesebbekre szorit- 
koztam &s az 1890. evi nepszämlälas eredmenyeiböl a nyelv szerinti megoszläsra 
vonatkozö adatokat minden kommentär nelkül soroltam fel, mert e kerdessel 
«A nepesseg elemei» czimü fejezetben ügyis behatöbban kell foglalkoznom.” 
Valläsi tekintetben megtaläaljuk ez összeällitäsban nemcsak azt, hogy minden 
egyes faluban melyik vallasböl Es felekezetböl hänyan vannak, hanem az egyhäzi 
szervezetre vonatkozö adatokat is: hol van anyaegyhäz, ha a faluban nincs anya- 
egyhaz, melyik egyhäzhoz tartozik, mikor alapult az meg, mikor restaurältatott, 
kinek a patronätusa alatt äll, a templom kinek van felszentelve, s minthogy az 
anyakönyveket faluröl-falura kellett hasznälnom, itt mondom meg azt is, azok veze- 
tese melyik evvel kezdödik; mindezekröl reszint az 1890-iki nepszamläläst feldol- 
g0z6 helysegnevtär, reszint az egyhäzi schematizmusok adnak felvilägositäst.* 
Ezek utäan megemlitem azt, hogy a közseg neve mikor fordul elö legregebben, 
hogy irtäk azt akkor, mily vältozatokban van meg ke&söbb, s kiknek birtokät kepezte. 
Ez adatok forräsäul egyedül CsAnkı müvet hasznältam, melynek adatai a mohaäcsi 
veszen nem terjednek tül s fökent a Hunyadiak koränak földrajzära vonatkoznak. 
Itt azonban egyet meg kell jegyeznünk. Ha azt irom p. o., hogy Kiliti neve elöször 
1082-ben fordul elö, csak annyit jelent, hogy CsAnkı müveben a legregibb adat 
ezen evröl van keltezve. Lehet, hogy e nev okleveleinkben mär 10, söt talän 50 
evvel azelött is szerepel, a nepesseg ethnikai alakulasa szempontjaböl azonban nem 
U A Balaton tükre az Evszakos vizälläs szerint egyik Evröl a mäsikig 1 meterrel, söt többel 
is ingadozhatik, közepes vizälläs idejen 104'40 meter a vizszint magassäga, ezt 104 m.-re lekere- 
kitettük. 
® A Balatonparti falvak az 1: 75,000 mertekü täborkari terkepnek hat lapjära esnek s ezek 
közül a következö kiadäsokat hasznältam fel: Zone 17. Col. XVIN. Veszprem und Palota, 1885; 
Z. 18. C. XVII. Balaton-Füred und Väros-Hidveg, 1885; Z. 18. C. XVII. Nagy-Väzsony und 
Badacsony-Tomaj, 1884; Z. 18. C. XVI. Sümeg und Zala-Egerszeg: 1883; Z. 19. C. XVI. Kis- 
Komärom und Zala-Szent-Mihäly, 1883, Nachträge, 1888; Z. 19. C. XVII. Somogyvär, 1883. 
® Dr. JEKELFALUSSy J.: 1. h. 
* Dr. JEKELFALUSSY ]J.: i. h. — Schematismus venerabilis cleri almae dioecesis Wesprimiensis, 
Weszprimii, 1897. — TörH SÄmvEL: A magyarorszägi ev. ref. egyhäz egyetemes nevtära, Buda- 
pest, 1887. 
