A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 3 
ez a lönyeges, hanem az, hogy a közseg mär a tatärjaräs elött megvolt. Viszont 
azoknäl, melyek a tatärjäaräs utän emlittetnek elöször, az a lenyeges, hogy mär a 
mohäcsi vesz elött megvoltak. Kesöbb, üjabb oklevelek elökerülesevel, az utöb- 
biakröl talän az is meg lesz ällapithatö, hogy megvoltak mär a tatärjas elött is, ez 
azonban azon a következtetesen, melyet ez adatokböl vonunk, mit sem vältoztat, 
legfeljebb csak megerösiti azt.! 
Az ältalänos adatok keretebe utolsö pontul a közsegnevek eredetenek ker- 
deset illesztettem be; ketsegtelenül a legerdekesebb, de legnehezebb kerdesek 
egyike ez &s a legtöbb 6vatossägot követeli. Megadtam a megfejtest ott, a hol 
az ketsegtelen s bizony, ez vajmi keves közsegnel van igy. Mert nem eleg tudni, 
hogy a nev maga mit jelent, azt is kell tudni, miert kapta az illetö közseg a nevet. 
Kilitinel tudom, hogy e nev 1082-ben Clety alakban fordul elö s hogy vedszentje 
maig is SZENT-CLETUS (gen.: Cleti), sigy nyilväanvalö, hogy a falu neve a vedszenttöl 
ered, mely a magyar ajkon a Cletiböl ügy lett *Kileti, majd Kiliti, mint ugyancsak 
a Balaton melleken a Klastrum-böl *Kolostoron s methatetissel Korostolon. Aszöfö 
neve is ilyen vilägos, völgyföt jelent s igy a közseg fekveset jelöli meg. De mär 
Rendes-, Lovas-, Zamärdiröl hiaba tudjuk, mit jelent (legaläbb ma), ha nem tud- 
juk, hogy a közsegek e neveket miert kaptäk, mi közük volt a rend-, lö- €s sza- 
märhoz. Feltevest adhatunk, de bizonyossägot — egyelöre — nem! 
Lehetett volna e schemät meg böviteni több mäs adat felsoroläsäval is; sokat 
— igy p. o. a gazdasägi viszonyokra vonatkozökat — azert nem vettem itt fel, 
mert alabb a foglalkozasok ismertetesenel ügyis reszletesebben kerül räjuk a sor; 
megmaradtam annäl, a mi neprajzi szempontböl legszüksegesebbnek lätszott. Ezek 
az adatok, a mellekelt terkep kalauzolasa mellett, azt hiszem, elegendök azon älta- 
länos täjekozödäs megszerzesere, a mi a neprajzi viszonyok megertesehez be- 
vezetöül szükseges. 
Ezek utän ätterhetünk az egyes közsegek ismertetesere. 
A Balaton Es Kis-Balaton viztükren osztozkodö 50 közseg härom värmegyehez: 
Somogy-, Zala- es Veszpremhez tartozik. A somogyi Balatonpart a Siö folyötöl 
Balaton-Szent-Györgyön ät le a Kis-Balaton legdelibb pontjäig terjed; a termeszetes 
hatär tulajdonkepen a Zala folyö volna, de Vörs es a Zala foly6 közt meg Balaton- 
Magyaröd hatära van beekelve s az politikailag mär Zala megyehez tartozik. — 
A zalamegyei Balatonpart a Kis-Balaton legdelibb pontjänäl kezdödik s az &szaki 
parton hüzödik vegig az almädii csärdäig; ez a csärda ügy van e£pitve, hogy a 
häztetö gerineze eppen a megyei hatärvonalba esett; a csärda ivöjäban hosszäban 
felällitott asztal egyik fele Zala, a mäsik Veszpr&em megyeben fekszik s erröl tartja 
fenn a hagyomäny, hogy ha a zalai betyärok a veszpremi oldalra kerültek, a zalai 
pandurok nem foghattäk el öket, meg ha egy asztalnäl vacsorältak is. — Vegül 
a veszpremi Balatonpart a tö Eszak-keleti reszet kanyaritja körül s az almädi csär- 
dätöl a Siö folyöig terjed. 
Az egyes megyekben a balatonparti közsegek a következökepen sorakoznak: 
! Dr. Csänkı’ Dezsö: Magyarorszäg földrajza a Hunyadiak koräban, Budapest, I., 1890, II., 
1894, III. k., 1897. 
1* 
