A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
nek. — Az ev. reformätusok szäma 410, anyaegyhäzuk 1700-ban keletkezett, anya- 
könyvük az 1730. evvel kezdödik. — Az ägostai hitvalläsuak szäma 9, anyaegyhäzuk 
Tabon van. — A zsidök szäma 58, s az ädändi anyaegyhäzhoz tartoznak. 
Elöször 1082-ben fordul elö «villa Endered et altera Endered» neven, majd 
Endredi, Endred (inferior et superior), Endreed, Endrid, Olsoendred, Also Endred 
neven. A leveldi karthauziaknak, a budai &s fejerväri käptalannak s a veszpremi 
käptalannak voltak itt reszeik (Csänkı, Il. 603.). Nevet ketsegtelenül röm. kath. 
egyhäzänak vedszentjetöl Andrästöl kapta. 
3. Zamärdi. 
(380 377, 0 — 460527 457 H = 104 132235 m.) 
Kisközseg, Endredtöl 4:3, a Balatontöl 0'9 km. tävolsägban, melyhez hozza- 
tartozik Szäntöd puszta; 134 häzzal, 898 laköval, 8424 kat. hold területtel. Van 
pöstahivatala, pöstatakar&kpenztära, Szäntöd pusztän vasüti allomäsa Es täviröhivatala 
meg reve (Tihanyba). Fürdö- es nyaralöhely (l. Boreman, 41.). Birtokosai a tihanyi 
apätsäg &s a közseg. 
Nemzetisegi tekintetben 3 nemetet kiveve, a többi mind magyar, mäs nem- 
zetiseg nincs. 
Valläsi tekintetben a többseg, 864 lelek, röm. katholikus; a XIV. szäzadban 
keletkezett plebäniäja 1785-ben restaurältatott; temploma a Boldogsägos Szüz 
születesenek szenteltetett fel; patronusa a tihanyi apätsäg; anyakönyve az 1785. 
evvel kezdödik. — Az ev. reformätusok szäma 7, az ägostai hitvalläsuake 5, mind- 
kettö anyaegyhäza Tabon van. — A zsidök szäma 22 s az ädändi anyaegyhazhoz 
tartoznak. 
Elöször 1082-ben emlitik Scamard neven, majd Zamard et alia Zamard, 
Zamard, Samard, Eghazaszamard et alia Zamard, Eghazaszamar et Lywkzamar, 
Liczamard, Likzamard, Lyukzamar, poss. Zamard, Eghazas Zamard, poss. Balaton 
melleky Zamard alakokban fordul elö, mint läthatö több Zamärdi is volt s 1436-böl 
öt ily nevü helyseget ismerünk &s pedig: Possessio Eghazaszamard, Zamard, Felse- 
zamard, Lykzamard es Kyszamard. A veszpremi käptalane, a fejerväri kaptalane, 
a leveldi karthauziake, a fejerväri karpapoke, a Kövägö-örsi vagy Battyani csaläde 
s ältala reszben a veszpremvölgyi apäczäke, vegül köznemesek6& volt (Csänkı, Il. 657.). 
Nevenek eredeteröl PEsıy FR. gyüjtöje Vısy Isıvan jegyzö 1864-ben ezt irja: 
«Hagyomäny szerint regenten volt itt egy falu Kis-Szent-Martir, melyet tatärok 
elpusztitottak,; a templom elpusztitäsa utän kesöbb is talältak az ott volt templom 
helyen egy követ, melyre az volt vesve: Szent Märtir. [gy (a mai közseg) a templom 
es falu elpusztitäsa utän csak sokkal kesöbb inpopulältatott. A monda szerint ezen 
falunak köreben is sok erdöseg talältatvän, (az abböl jöv6) sok Es többfele nemet Es 
töt emberek magyarul beszelni nem igen tudtak, (a falu) elferditesböl Kis-Szent-Märtir 
(helyett) Sza-märdin vagy Sza-märtin etc., s csak kesöbb a mostani szäzadban, mintegy 
1832-ben Zamärdi falunak neveztetett meg». Ez a feljegyzes igen Erdekes, ha kellö 
kritikäval tudjuk olvasni. CsAnkı adataiböl vilägos, hogy a Zamärdi Ösi nev s nem 
1832-böl valö; a nep ma is Szamärdinak ejti s hogy ez a kiejtes is ösi, bizonyitjäk 
a helynevnek azon regi alakjai, melyeket Sc- es S-sel irtak; a Balaton melleken 
äaltalanosak a csüf- &s günynevek s a zamärdiaknak ma is el kell hallgatniok a 
közseg neve miatt egy-egy j6 vagy rossz &lczet, Termeszetes bennök a vägy, hogy 
