14 A Balaton-melleki lakossäag neprajza. 
fogantatäsära felszentelt käpolnäja a päli Szent Vincze. leänyainak intezeteben s 
vegül egy Szent Zsöfia tiszteletere felszentelt käpolnäja FEstETIcH gröf kastelyä- 
ban. — Az ev. reformätusok szäma (45 +1 ==) 46, az ägostai hitvalläsuake (154 
+12 —) 166; amazok a köveskälli, emezek a köväg6ö-örsi anyaegyhäzhoz tartoz- 
nak. — Van 3 görög-katholikus es 14 egyeb (kereszteny) valläsü laköja is. — 
A zsidök szama (1006 4 28) 1034, kiknek anyaegyhäza helyben van. 
Elöször 1247-ben emlitik «capella S. Martini et S. Laurencii de Keztel» 
alakban; Kesöbb Gesztel, Kezthel, Kesztel alakban is irjäk; väros volt s latinul 
villa (1359), oppidum (1404) es civitäs (1409), ezen tül azonban ällandöan oppidum- 
kent szerepel (1474-ıg). Nemi szabadalmai mär a «szent kirälyok» idejeben voltak, 
fökivaltsägait azonban I. Lajos kirälytöl nyerte; ezekben ugyan ismetelten megerö- 
sitettek, megis ügy lätszik a szomszedos Rezi (vagy Tädika) uradalmähoz. szämi- 
tottak, mert 1409-ben EBERHARD zägrabi püspöke s 1421-ben, midön utödai a värat 
zalogba vettek, ennek tartozmänyäba Keszthely värosät is belefoglaltäk. A väros 
kesöbb is a vär sorsät követte s igy a Hunyadiak koräban a gersei PETÖK-E volt. 
(CsAnkı, 111. 21.). Sem ezen, sem a többi regi okiratok Keszthelyröl &es Keszthely- 
Polgärvärosröl, mint külön közsegekröl semmi emlitest sem tesznek, a miböl egesz 
bizonyossäggal lehet aällitani, hogy Polgärväros Keszthelylyel a legregibb idöktöl 
fogva egy varost kepezett. A szakadäs idejet es inditö okät hatärozottan megälla- 
pitani nem lehet. A török vilägban a väros felsö resze, a polgärok, vagyis a földesür 
telkes jobbägyai a portähoz csatlakoztak, az als6 resze, vagyis a nemesek, az 
iparos- €s kereskedö-osztäly s a földesur häzas zsellerei, a magyar koronänak 
hive maradt. Valöszinüleg e meghasonläs es kesöbb a birtokviszonyok &s a korcs- 
maltatäsi jog miatt a väros ket resze közt felmerült hosszu vizsäly okoztäk a szet- 
väläst. Az egyesitest azöta mär több izben megkiserlettek, de mindeddig siker- 
telenül (Boxtz Jözser: Keszthely väros monografiäja, Keszthely, 1896, 139—143.). 
Polgärväros nevet a lakosok foglalkozäsätöl kapta, a mennyiben a Balaton 
melleken a telkes jobbäagyok utödait, vagy ältalänosabban s a mai viszonyoknak 
megfelelöen a földmüves gazdät — a kit az Alföldön parasztnak hivnak — pol- 
gäroknak nevezik. A Keszthely nev eredete ismeretlen. 
21. Gyenes-Diads. 
(1. = 34% 577, © 46° 46’ 30”; H = 104134355 m.) 
Kis- es hegyközseg, Keszthelytöl 3'2, a Balatontöl 0'9 km. tävolsägban (a 
Szent-Ilona käpolnät szämitva, a melyre a 134 m. magassäg is vonatkozik); ket 
szöllöhegyböl, Gyenes- es Diäsböl äll, melyek közsegg& csak 1840-ben egyesültek ; 
239 häzzal, 1163 laköval, 3211 kat. hold területtel, pöstahivatallal, pöstatakarek- 
peEnztärral; utolsö täviröällomäsa Keszthely. Birtokosa a gröf FEstErıch TaszıLö-fele 
hitbizomäny. 
Nemzetisegi tekintetben mind az 1163 laköja magyar. 
Valläsi tekintetben hasonlökepen egyseges, 1149 laköja röm. katholikus, kik 
Keszthely leänyegyhäzät kepezik; Szent Ilona &s Havi Boldogasszony_ tiszteletere 
felszentelt Käpolnäkkal. A r. katholikusokon kivül 14 zsidö laköja van, a kik a 
keszthelyi anyaegyhäzhoz tartoznak. 
Dias 1508-ban emlittetik, mint possesio (CsAnkı, Ill. 46.), s a nev ketsegtelenül 
a növenyzetre vonatkozik; a Gyenes regi nyomaira azonban nem talälunk. 
