A Balaton-melleki lakossäg neprajza. j 25 
A) Veszpremi jaras. 
Ide tartoznak Almädi es Vörös-Bereny kisközsegek, melyeknek järäsbirösäga 
Veszpremben van. 
45. Alnddi. 
(k = 35% 40 42”, 0 —= 47° 1’ 52”; H = 104—127—269 m,) 
Kisközseg, Als6-Örstöl 42, a Balatontöl 04 km. tävolsägban; hozzätartozik 
Porgyöp puszta; 85 häzzal, 296 laköval, 6114 kat. hold területtel; pösta-, tävirö- 
es telefon-ällomässal; fürdö- es nyaralöhely (l. Borkman, 32.). Birtokosai a felsö-örsi 
birtokossäg €s a veszpremi kaäptalan. 
Nemzetisegi tekintetben 296 lak6jaböl 289 magyar, 7 nemet. 
Valläsi tekintetben 161 laköja röm. katholikus, kik a vörös-berenyi anya- 
egyhazhoz (l. ezt) tartoznak; käpolnajuk Szent-Margit szüz Es vertanunak van fel- 
szentelve. — Az ev. reformätusok szäma 123, fiökegyhäzat kepeznek, mely a vörös- 
berenyi ref. anyaegyhäzhoz (l. ezt) tartozik. — Az ägostai hitvalläsuaknak — 12 — 
anyaegyhäza Veszpremben van. — Zsidö nincs. 
A mohäcsi vesz elötti idökböl ennek az Almädinak nyoma nincs; különben 
azelött Vörös-Bereny pusztäja volt s csak a mult szäzad hetvenes Eveiben (1877) 
lett önällö közsegge. Nevet szöllöiröl Es gyümölcsöseiröl kapta. 
46. Vörös-Bereny. 
( —= 35° 40’ 30”, 0 — 47° 2’ 44”; H — 104—-164—307 m.) 
Kisközseg, Almäditöl 15, a Balatontöl 1'1 km. tävolsägban, hozzätartoznak 
Füzfö es Tölgyes pusztäk; 159 häzzal, 792 laköval 3871 kat. hold területtel; utolsö 
pöstäaja Almädiban &s Szent-Kiräly-Szabadjan, utolsö täviröällomäsa Almädiban &s 
Veszpremben van. — Birtokosa a tanulmänyi alap. 
Nemzetisegi tekintetben 792 laköjaböl 782 magyar, 9 nemet, 1 egyeb. 
Valläsi tekintetben 408 lelek röm. katholikus; ezek plebäniäja a XIV. szazad- 
ban keletkezett, eredetileg a pälosok kolostorähoz tartozö Szent-Ignäcznak felszen- 
telt temploma 1749-ben restaurältatott; most a tanulmänyi alap patronätusa alatt 
all, leanyegyhäza Almädi. — Az evang. reformätusok szäma 369, anyaegyhäzuk 
1672-ben keletkezett, anyakönyveik az 1735. evvel kezdödnek, fiökegyhazuk 
Almädi. — Az agostai hitvalläsuak szäma 6, a zsidöke 9, mindkettö anyaegyhäza 
Veszpremben van. 
Elöször 1109-ben emlittetik Zaarberin neven, melyet kesöbb Beren, Beryn, 
Zarberyn, Zaar Berin, Zarbheren, Zarbherem, Zarberen, Zaarberen alakokban is 
irnak; Szent-Märtonröl czimzett plebaniäja mär 1297-ben feltünik; a veszpremi 
apäczäke Es a veszpremi kaäptalane volt (CsAnkı, II. 222.), a pälosok birtoka volt 
Il. Jözsef csäszär idejeig. A Szär elönevet mikor cserelte fel a Vörössel, nem tud- 
juk; a vörös nev talän veres triasz-homokköböl valö talajät jelzi, vagy a Vörös 
Barätoktöl, vagyis a Pälosoktöl ered, 
