28 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
räban fekvö Uj-puszta, Töreki puszta es Czinege puszta römai katholikus lak6it is, 
s vegül azt, hogy ma Siöfok közsege Veszprem-, de temetöje Somogymegyeben 
fekszik, vagyis, hogy «a siöfoki ember Veszpremben hal meg. de Somogyba viszik 
temetni»; a siöfokiak, mikor somogyiakböl veszpremiek lettek, ragaszkodtak regi 
temetöjükhöz, s mert azt äthozni nem lehetett, inkabb temettetik magukat Somogyban, 
de arröl le nem mondanak. 
A közsegenkint itt közölt adatokböl kitünik, hogy a Balaton tükrere dülö 
50 közseg közül a legnyugatibb Zalavär (A — 34" 49’ 18”), a legkeletibb Balatonfö- 
Kajär (A = 35° 52’ 45”); a legdelibb Balaton-Magyaröd (ge — 46° 35’ 45”), a leg- 
eszakibb Vörös-Bereny (47° 2’ 44”). 
A Balaton egesz partmelleket a Balaton &€s Kis-Balaton hosszanti tengelye 
szerint ket meglehetösen egyenlö reszre oszthatjuk; a deli resz Balatonfö-Kajartöl 
a Kis-Balaton mellett legdelebben fekvö Balaton-Magyarödig, a mäsik, az £szaki 
resz Kenesetöl Zalavärig terjed. Ha összegezzük azokat a tävolsägokat, melyeket 
az egyes közsegek közt feltüntettünk, akkor az eszaki part vonalhossza az adott 
vegpontok közt 110'1 km., a deli part hossza 1266 km. s igy a deli közsegek 
vonala 15'5 km.-rel hosszabb. E vonalak termeszetesen, ha a ket vegpont közti 
egyenessel vältanök fel öket, rövidebbek volnänak, de akkor esetleg a közsegek 
nagy reszet nem Erintenek; viszont tetemesen megnagyobbodnänak, ha a közsegek 
közti közlekedesi vonalakkal helyettesitenök a nyiliränyban adott tävolsägokat. 
A deli vonalon a közsegek a parttöl ätlagosan 2'7 km. tävolsagban feküsz- 
nek, legközelebb vannak Faluszemes €s Siöfok (0:5), legmesszebb Lengyeltöti 
(11 km.) s nyilvanvalö, hogy eppen ez utöbbi nagy tävolsagnak kell fökent betud- 
nunk azt a 15°5 km. különbözetet, mely a deli es eszaki vonal között van, mert 
hiszen, ha az Orda &s Balaton-Keresztür közti tävolsagot nem Lengyeltöti falujan, 
hanem annak pusztäjan, Fonyödon keresztül merjük, a különbseg märis 10:5 km.- 
rel, vagyis mindössze 5 km.-re szall le. Az €szaki vonalon a közsegek a Balatonhoz 
sokkal közelebb feküsznek, ätlagosan csak 1’2 km tavolsägban; legközelebb van- 
nak Meszes-Györök, Szepezd &s Akali (0'2 km.), legmesszebb Zalavär es Egenföld 
(3 km.), termeszetesen a Kis-Balatontöl. A különbseg a ket part közt meg a mini- 
mumokban es maximumokban is feltünöen nagy s pontos kifejezöje a domborzati 
viszonyok különbözösegenek, mert a deli part több helyen lapälyos Es mocsaras 
föld, s igy a falvak megalakuläsuk idejeben, mikor a Balaton szintäjäat a Siö 
meg nem szabälyozta — hogy az äradäsok ellen megvedhessek magukat, a parttöl 
täavolabb voltak kenytelenek megtelepedni, mig az &szaki part hegyes-dombos 
termeszetü, egy felföldnek völgyektöl szaggatott oldala s igy a közsegek sokkal 
inkabb megközelithettek a partot, hol az äradäsoktöl felniök nem kellett s mely- 
nek közelsege rajuk nezve nemcsak azert volt fontos, mert a Balaton legtermesze- 
tesebb közlekedesi ütuk volt, hanem mert az egyik föfoglalkozäsuknak, a haläszat- 
nak szintereül szolgält, regen sokkal inkäbb, mint ma. 
Ezt a földrajzi kepet egeszitik ki szüksegkepen a magassägi adatok. A bala- 
tonmelleki közsegek közül legmelyebben fekszik a deli vonalon Siöfok (109 m.), 
legmagasabban Tihany (189 m.), az tehät csak 5, ez pedig 83 m.-rel a Balaton 
szine (104 m., pontosabban 10440 m. a közepviz absolut magassäga) felett. Ügy 
e ket vegletnek, mint a közejük esö többi közsegnek magassäga ismet pontos 
