A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 29 
kifejezöje a ket part földrajzi különbözösegenek. A deli vonal közsegei ätlag 123 m. 
magasan fekszenek, legmelyebben Siöfok (109 m.), legmagasabban Endred (155 m.), 
mig az eszaki part közsegei 16 m.-rel fekszenek magasabban, mert ätlagos magas- 
säguk 139 m., legmelyebben van Meszes-Györök (111 m.), legmagasabban Tihany 
(189 m.). Befejezi az eddig väzolt földrajzi kepet a közsegek hatäraban levö leg- 
kiemelkedöbb pontok magassäaga. A deli parton e legmagasabb pontok kiszämitott 
ätlaga 203 m.; mikor is a minimum Siöfok hatärara esik, melynek legemelkedet- 
tebb pontja 113 m., mig a maximum Leelle hatärära, a varszöi erdöcsücs 282 m.-nyi 
emelkedesevel. Ezzel szemben az eszaki part közsegeinek hatäraban levö legmaga- 
sabb pontok ätlagos magassäga 82 m.-rel több, mint a deli parton, vagyis 285 m,, 
mikor is a minimum 125 m.-rel Egenföld, a maximum 439 m.-rel Meszes-Györök 
hatäräban van. Ügy Siöfok közsegenek (109 m.), mint hatäränak (113 m.) magas- 
säga ‘a Balaton partgyürüjeben hatärozott horpadäst jelent s ez megfelel a teny- 
leges földrajzi ällapotnak, itt leven a Balatonnak egyetlen lefolyäsa, a Siö, mely 
vizet a Dunäba vezeti le. 
A mi a közsegek eloszläsät illeti, a ket part e tekintetben is nagy különb- 
segeket mutat. A deli vonalon ugyanis 20, az €szaki vonalon ellenben 30, s igy 
50°%/,-kal több közseg osztozik, s ezen az aränyon nem sokat vältoztat az sem, ha 
a pusztäkat, telepeket &es häzcsoportokat a nepesseg külön tömörülesi göczaiul 
tekintjük, mert ezek szäama mindket parton csaknem egyenlö, leven a delin 32, 
az eszakin 30 ilyen göczpont. Az eszaki vonalon a közsegek ätlagosan 3°6 km. 
tavol vannak egymästöl, a minimum Csopak €s Kövesd közt (05 km.), a maximum 
Egenföld es Keszthely közt (87 km.) van. Ezzel szemben a deli vonalon a köz- 
segek ätlagosan csaknem ketszer annyira, vagyıs 6°'3 km. tävolsägban vannak egy- 
mästöl, a mikor is a legkisebb tävolsag Cschi es Orda köze (1 km.), a legnagyobb 
Lengyeitöti es Balaton-Keresztür köze (21 km.) esik. A közsegek eloszlasa tehät 
az eszaki parton egyenletesebb &s sürtibb, mint a deli parton. 
Ennek a tenynek a nepesseg tömörülese szempontjaböl valö jelentösege külö- 
nösen akkor domborodik ki, ha figyelembe veszszük azt, hogy a nepesseg szämaban 
a ket part közt a különbseg igen csekely; a deli part közsegeiben 26,596, az Eszakie- 
ban 28,904 ember lakik s igy az eszakiakban csak 2308-czal több, mint a deliekben. 
Ämde ugyanazon szämü lakossäg az &szaki parton 30, a delin 20 közsegben oszlik 
meg, a miböl következik, hogy az &szaki parton a közsegek tetemesen kisebbek, 
mint a delin. Igy az &szaki vonalon ätlagosan egy közsegre 963 lakö6, ha pedig 
a teljesen värosias jellegü Keszthely laköinak szämät (6973) figyelembe nem vesz- 
szük, csak 761 lakö esik, legkisebb leven Rendes 214 laköval, legnagyobb Keszt- 
helyen kivül Köväag6ö-Örs 2092 laköval. A deli vonalon mär egy közsegre ätlagosan 
1329 lakö jut, legkisebb leven Orda 484 laköval, legnagyobb Lengyeltöti 3654 
laköval. A különbözö nagysägü közsegek a ket parton szäm szerint a következö- 
kepen oszlanak meg: 
a deli parton az eszaki parton Összesen 
1— 500 laköja van 1 közsegnek, 13 közsegnek, 14 közsegnek. 
SONO 5 ng 9 ) 16 
1001—1500  » » 6 s 3 > 9 
1501 20007 > 3 3 > 6 
2001-3000 » » 2 > 1 > 3 > 
3001—4000 >» |! >» — > 1 > 
6000— 7000 >» » 0 — » 1 > 1 » 
