MÄSODIK FEJEZET. 
ATS ESIENENBERVZERK« 
Az ethnographiai kutatäsok egyik legjelentekenyebb &s legerdekesebb fel- 
adata a közsegek hätäran belül elöfordulö helyneveknek összegyüjtese, nepies Es 
tudomänyos magyaräzata. Täjekoztat ez bennünket a hatär egesz termeszeteröl, 
gazdagsägi Ertekeröl, növeny- &Es ällatvilägaröl, geologiai alkatäröl; felvilägosit a 
különbözö regi birtokjogi viszonyokröl, melyek emleket elnevezeseink igen gyak- 
ran megöriztek; a nevek analogiäaja, megalkotäsuknak hasonlösäga vagy Epen egy- 
formasäga az ethnographiai Összetartozäs egyik legelenkebb jelet szolgältatjak ; 
mig egyfelöl megengedik oly termeszeti jelensögeknek, täjtypusok vältozäsänak, a 
növeny- Es ällatvilag ätalakulasanak megällapitäsat, melyekröl irott törtenelem nincs, 
mäsfelöl rämutatnak oly nemzetisegi elemekre, a melyeket kihüvelyezni törtenelmi 
adatok hijan ma, a teljes beolvadäs vagy elmagyarosodas utän mäskent alig tudunk ; 
a nevekkel együtt gyakran bizonyos, majd a valönak megfelelö, majd babonäs 
hagyomänyok is füzödnek s ezek mind becses töredekei egy meg nem irt törte- 
nelemnek, egy elmult hitvilägnak; s vegül vannak a gyüjtesnek gyakorlati ered- 
menyei is, javitja az a katonai terkepek hibäs anyagät, felfrissiti a földrajzi mü- 
szötärt, gazdagitja a magyar nyelv szökincset stb. stb. 
9. 
I. A helynevek gyüjtese. 
Magyarorszag egyike Euröpa azon orszägainak, a melyek a helynevek gyüj- 
tesevel a legkoräbban foglalkoztak. A M. T. Akademia mär 1837-ben paälyadijat 
tüzött ki azon helynevek összegyüjtesere, a melyeknek eredeti jelenteset bizonyos- 
säggal vagy legaläbb hihetöseggel meghatärozhatni. A pälyäzat, ha nem is volt 
meddö, de eredmenytelen maradt; a pälyadijat ugyanis Lenkev Zs. pelsöczi ref. papnak 
kiadtäk, de munkäja a sok teved&s miatt meg nem jelenhetett s ma mär k&zirata sincs 
meg a M.T.Akademiäban. Az ezt követ6 evtizedekben a helynevek ügye nem sokat 
lendült; egyes helyneveket megfejtettek ugyan, s a helynevekröl nehäny kisebb 
dolgozat is megjelent folyöiratainkban, de hiänyzott a rendszeresen gylüjtött nagyobb 
anyag es a feldolgozäsnak kikristälyosodott mödszere. SZONTAGH GUSZTAV, SZABO 
KAroLy, REVESZ Imre, HorNYIKk JAnos, lpoLyı ArnoLD, Karcsar G., Kazınczy GrABOR, 
RAru KArory, Nacy IvAn, ToLpy FERENcz, HunraLvı PAL Es ifj, Resö ENSEL SANDOR 
voltak azok, kiknek nevehez az üttöres munkäja, az elsö buzditäsok &s az elsö 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. k.2.r. 3 
