A Balaton-melleki lakossäag neprajza. 35 
czel elerethessek, szükseges mindenekelött, hogy mindazon tärgy, a melynek topo- 
graphiai neve van, figyelembe vetetven, az egesz nevkincs Öösszeirassek. E szerint 
fäkon es epületeken kivül majdnem minden ingatlan tärgy tartoznek ide, mert 
minden talpalatnyi földnek, hegynek, völgynek külön, sokszor többfele neve van. 
A nevgyüjtemeny teljessege egyik föfontossägu erdek a tervezett munkanäl. A tel- 
jesseg elerese erdekeben tehät nem eleg a közseg nevet feljegyezni, hanem a közseg 
hatäräban minden topographiai nevet, melynek szäma csak egy közsegben is sok- 
szor igen nagy lehet. Nem is kell a felvetelnel valami nevet kicsinyleni azon vele- 
menyben, hogy hasznät nem lehet venni, söt ellenben a följegyzest addig folytatni, 
mig az utolsö nev nincs kimeritve. 
«Minthogy minden közsegben van egy-ket ember, söt vannak többen is, kik 
laköföldjüket legnagyobb reszletekig ismerik, igen sok függ azon egyenek meg- 
välasztäsätöl, kik a helynevek gyüjtesevel megbizandök. Kikerdezendök volnäanak 
a falu venei, jegyzöi, papjai, erdöszei, vadäszai, bänyäszai, stb. — egyik a masiknak 
adatait fognä kiegesziteni. A hol a szöbeli adatok kifogynänak, ott a hivatalos &s 
hiteles iromanyok is meg bö forräsul szolgälnänak, ügymint a földbirtok tulajdonät 
kimutatö es adösorozö könyvek (mire nezve a telekkönyvi es katastralis hivatalok 
segedkezzel jäarulnänak, kiknel nagy pontossäggal fel vannak jegyezve — ha nem 
is kimeritöleg tan — a birtokra vonatkozö elnevezesek), az egyhäzi matrikuläk, 
jegyzökönyvek, monographiäk, stb. — Ezen forräsok szorgalmas ätkutatäsa tehät 
különösen ajanltatik. A nyerendö adatok, kivalt ha elterök, egymäs iränti hiteles- 
segenek megbirälhatäsa erdekeben, öhajtandö azon forräs megnevezese, a honnan 
az adatok szarmaznak. A mit a gyüjtes sikeres eszközlesere meg tudni szükseges, 
kivehetö az utasitäshoz kapcsolt schemäböl, mely szerint a kitöltes foganatositandö.» 
E schemäböl a következöket közöljük: 
«Az adatgyüjtes a következö kerdöpontokra terjed ki: 
«1. A megyenek, kerületnek, jaräsnak, szeknek neve, hovä a helyseg tartozik. 
«2. A közsegnek, värosnak hänyfele neve El most; melyik neve bir csak hely- 
beli elterjedessel, melyik ismeretes orszägszerte. 
«3. Volt-e hajdan a közsegnek ‚mäs elnevezese? Vagy tan csak különfelekep 
iratott a mostani helynev? 
«4. A közseg mikor emlittetik legkoräbban? 
«5. Honnan ne£pesittetett? 
«6. Mit lehet tudni köztudomäsböl, hagyomänyböl, irott vagy nyomtatott 
emlekekböl a nev eredeteröl, ertelmeröl? 
«7. A közseg hatäraban elöfordulö többi topografiai nevek, peldäul: mezö, 
dülö, szäntö, fordulö, legelö, kaszalö, puszta, sivatag, liget, berek, erdö, rengeteg, 
zug, hatär, tanya, csärda, major, szälläs, kert, szöllös, ärok, rom, irtväny, tisztäs, 
hät, halom, domb, csücs, orom, magaslat, fensik, hegy, hegygerinez hegyläncz, 
szikla, bercz, banya, barlang, örveny, szoros, zuhatag, forräs, küt, Er, tö, foly6, 
patak, mocsär, posyäny, läp, ingoväny, nädas, ret, kompälläs, rev, gäzlö, sziget, 
fok, stb. Lenyeges feladata az Öösszeiräsnak, hogy az itt emlitett tärgyak tulajdon- 
nevei minel kimeritöbben &s pontosabban feljegyeztessenek. A hol lehet, itt is 
figyelembe veendö a 6. pont alatti kerdes...» 
Ez a fogalmazäs, a czel megjelölese, a kerdesck felällitäsa, a gyljtes mödjanak 
megällapitäsa oly tökeletes, hogy, ha Magyarorszäg minden jegyzöje pontosan 
követte volna azokat, ma mär az anyaggylijtessel nem kellene foglalkoznunk. De 
3* 
