36 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
hät ezen a teren is ügy vagyunk, mint az ethnographiai gyüjtesek bärmelyik mäs 
teren. Ha valaki egy specialis ethnographiai kerdessel kezd foglalkozni, mindenek- 
elött constatälja az irodalmat; taläl benne 5 adatot, a mi a kerdesre vonatkozik ; 
azutän szetküld kerdöiveket, lelkiismeretesen, pontosan kidolgozva, azokhoz, kiket 
az adott kerdesekben legilletekesebbeknek tart, tanitöknak, jegyzöknek, orvosoknak 
stb.; 200 kerdöiv közül 50 visszajön felelettel, a többi välasz nelkül marad; az 
irodalom 5, a beküldött feleletek 50 adatäböl a feltett kördes khaotikus kep alak- 
jaban jelenik meg elöttünk, tele ellenmondässal s azzal a nyilvanvalösäggal, hogy 
hol itt, hol ott egy-egy oly összekötö adat hiänyzik, a minek feltetlenül meg kell 
lennie, mely azonban a gyüjtök figyelmet kikerülte, s ezek az adatok mär olyan 
termeszetüek, hogy azokat levelezes ütjan megszerezni nem lehet! S ha mär 6 
maga nem, akkor utödja, ki utäna a kerdessel elöször foglalkozik, teszi meg azt, 
a mivel tulajdonkepen bätran kezdhette volna, kiszäll a hely szinere, revideälja 
az eddigi anyagot s konstatälja, hogy a gyüjtes jöhiszemüleg is hibäs, vegtelenül 
hianyos s hogy az eddig beszerzett anyag csak Eppen täjekoztat6, de nem az, a 
mire szüksegünk van. 
Es ältalänossägban igy vagyunk Pzsıy Frıisyks egesz öriäsi anyagäval! A jegyz6, 
az orvos, a tanitö, a pap lehet igen kitünö jegyzö, orvos, tanitö Es pap, de elvegre 
is eppen nem szakember; sok dolognak, a mit tud, nem tulajdonit fontossägot, mel- 
1özi, sok dolgot jobban vel tudni, mint a nep fia, s nem kerdi meg a nepet; csak 
a positiv adatoknak van elötte erteke, a negativokat nem jegyzi fel, holott azok 
sokszor komoly tanusägot rejtenek magukban;, sokszor összekeveri azt, a mit a 
neptöl hallott, azzal, a mit valahol regen — mikor &s hol, maga sem tudja — 
olvasott stb. 
Pesty-nek magänak is alkalma volt erröl meggyözödnie, mert anyagaröl jöval 
kesöbben, 1888-ban, igy nyilatkozik: «Az eredmeny különfele becsü, mär a mint 
programmom többe-kevesbbe buzgö &es ertelmes lelkeszek, jegyzök €s ügybarätok 
kezebe került. Ennelfogva a gyüjtemeny reszben meg több helyen hezagos; de 
nincs ketseg, hogy, miutan a tagositäs azöta vegre hajtatott, most mär a gyüjte- 
menyt meg ily tökelylyel sem lehetne összeällitani, törtenven, hogy sok helyen a 
regi dülöneveket abban hagytak, azok helyeben a mernökök tanacsära szamokat 
hasznälvan &s a hatärt elsö, mäsodik harmadik stb. dülöre felosztväan.»! 
E nehäny sorban Pesty helyesen mutatja meg gyüjtemenyenek £rteket, de a 
magyar nepet felreismeri. Valöban, Pesty anyaganak nagy Erteke van, ez anyag 
1864-ben gyüjtetett s azöta 36 Ev pergett le s ez idö eleg volt arra, hogy nehäny 
akkor feljegyzett elnevezes vegkepen kihaljon ügy, hogy ma mär senki sem tudja 
többe, hogy az a nev az illetö hatäar mely reszet jelölte meg; a 36 Ev alatt tehät 
a nev a törteneleme lett. Igaz, hogy az ily anyag nem sok, az egesz balatoni 
anyagban 3—4 ilyen nevvel fogunk talälkozni, de mindenesetre jellemzö6 azokra 
az ätalakuläsokra, a melyek e videken lejätszödtak. Felreismeri PEsty a magyar 
fajt akkor, mikor azt hiszi, hogy az Öösi helyneveket az üj terkep vagy a mernök 
kedveert elhagyja; dehogy hagyja, csak ügy hasznälja, mint eddig s annak legjobb 
bizonysäga Eppen az, hogy a Prsıy-gyüjtemenyben meglevö Balaton-melleki hely- 
neveket csak az utolsö evben is sokkal teljesebben ällithattam Öössze, mint az neki 
sikerült s e gyüjtemenyt igen nagy tökelylyel lehetne meg ma is összeällitani, de 
! Pesty F.: Helynevek, I, XXXI-XXXI. 1. 
