A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 7 
csak — a hely szinen. Ezt pedig nem Pzsty Erdemeinek kisebbitesere, hanem a 
magyar faj konservativizmusänak jellemzesere jegyzem meg. 
Pesty F. tehät megadta a kitünö mödszert, ttöresevel egyszerre Öriäs anyagot 
szerzett be, mely egyes kisebb kerdesekben sokszor kitünöen felhasznälhatö, de egy 
adott videk helyneveinek feldolgozäsänäal csak täjekoztatö, de nem forräs; forräs 
csak annyiban, a mennyiben olyan, ma mär eletben nem levö, helynevekröl van 
szö, melyek a gyüjtemeny keletkezese idejeben meg Elö nevekül hasznältattak. 
Alabb pelda igazolja ezt. 
A helynevek anyaganak gyüjteset Pesty utäan a «Magyar Nyelvör» czimü 
foly6irat vette ät. Ennek csaknem minden köteteben talälunk helynev-gyüjteme- 
nyeket az orszäg legkülönbözöbb reszeiböl. E gyüjtesek ugyan annyiban tökele- 
tesebbek, hogy a gyüjtökben több kedv Es Erzek leven hasonlö dolgokhoz, ugyan- 
azon közseg hatärän belül a helyneveket teljesebben gyüjtöttek össze, mint a 
jegyzök, de ältaläban veve a legtöbb jöval mögötte äll a Pesıy-fele gyüjteseknek, 
mert csak a nevanyagot adja s a nevhez füzödö magyaräzatokat egyszerüen mel- 
lözi. Sajnos, hogy a szerkesztöseg az anyagot rendszerint azon nyersen közölte, 
a hogy az beerkezett s meg a Pksty-fele gyüjtest sem vette figyelembe, a mely 
pedig — ha mär a videki gyüjtök nem ferhettek hozza — neki rendelkezesere 
allott. Mi lett ennek az eredmenye, legott kitünik. 
A «Magyar Nyelvör» 29 evfolyamäban Balaton-melleki ötven közsegünk közül 
csak egyetlenegynek vannak kiadva a helynevei; a zalamegyei Kövägsö-Örs hely- 
neveit közölte FRIDRICH FERENCZ a X. kötet (1881.) 478—479. lapjain. Ez az egesz 
ezikkecske pedig nem egyeb, mint a Pzsty-gyüjtemeny adatainak a forräs meg- 
nevezese nelkül valö kiirasa Es közlese a mäsolö sajat neve alatt Es hibäival, a ki 
különben az olvasöval meg azt is el akarta hitetni, hogy kutatäsai «regi okmäny- 
leveleken» alapulnak. Pesty FrisyEs-nek Kövägö-Eörs helyneveit 1864-ben UsJvAry 
JAnos jegyzö gyüjtötte össze Es küldte be s megerdemli, hogy nevet külön meg- 
jegyezzük, mert czikke az egesz PEsty-gyüjtemeny egyik legtökeletesebb gyljtese, 
s azok a regi oklevelek, melyeket Friprıchn emleget, nem egyebek, mint UJvArY 
jegyzö derek munkaälata, melyet Frıprıich akär a budapesti M. N. Müzeumban, akär 
a kövägö-eörsi jegyzöi iroda leveltäräböl egyszerüen lemäsolt, a nelkül, hogy az 
UJvAry ältal emlitett okleveleket csak lätta volna is. Ezek utän pedig termeszetes, 
hogy a «Magyar Nyelvör»-nek a Balaton-mellek helyneveire vonatkozö ezen egyetlen 
czikket egyältaläban figyelembe nem veszem. 
Ezenkivül, tudtommal, a Balaton-mellek falvainak helyneveiböl mindössze meg 
csak HERMAN OTTö közlött összesen hetet akkor, mikor a tihanyi halaszok egyik 
halaszati különlegesseget, a «lätott hal» fogäsät irta le s ezzel összefüggesben fel- 
sorolta azt a het hegynevet, melyet a haläszok «tekintökül» hasznältak.' Ezeket 
Tihany helyneveinek felsoroläsänäl mi is figyelembe veszszük. 
A helynevek anyagänak gyljteset a neprajzi monographiäk kereteben en 
magam mindenkor elsö feladatomul tekintettem s a helyszinen valö gyüjtes köz- 
ben Pzsıy kitünö utasitäsainak ällandö szemmeltartäsa mellett a gyüjtes mödszere 
jelentekenyen tökeletesedett különösen azzal, hogy a helynevek fixirozäsära veze- 
! HERMAN O.: A magyar haläszat könyve, I., 435. es Herman O.: A Balaton haläsztopo- 
graphiäja, tekintettel a t6 tükrenek felosztäsära Es a töfenek ismeretere; Földrajzi Közlemenyek, 
3X, (HER), 0 IL 
