40 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
jegyzek vegere ertem, felolvastam nekik s azt kerdeztem: no, atyafıak, nem ma- 
radt-e ki meg valami? 
— De igen! jegyezte meg az egyik: a Jöszöhidja. 
A Jöszöhidja tehät bekerült 53. nevnek, s ezzel a gyüjtes elsö resze veget Ert. 
A gyüjtes mäsodik resze abböl ällott, hogy felolvasväan ugyanazon emberek- 
nek minden egyes nevet külön-külön, megkerdeztem mit tudnak arröl, az a hely 
miröl nevezetes, nevet miröl es miert kapta. A feleletek häromfele termeszetüek 
voltak; vagy az viläglott ki belölük, hogy a nev teljesen megfelel annak, a mit 
mond, s ez esetben az illetö nevhez semmi jegyzetet sem tettem; vagy az tünt ki, 
hogy a nev Ertelmet, jelenteset es eredetet egyältaläban nem tudjak, s ilyenkor a 
nevhez ezt a jegyzetet irtam: nem tudjak; vagy vegül meg tudtäk magyaräzni a 
nevet, annak eredetet, s akkor ezt külön feljegyeztem. A felvetett kerdesekre kapott 
feleletek eredeti felveteli lapja a következö: 
1. Forräsos läp, korän deres, azert hideg.! — 2. Nem tudjak. — 3., 4., 5., 6., 
7., 8., 9., 10.— 11. Kerek pupos säncz, vedöhely volt, de ki ellen, nem tudjäk; 
regebben itt egy päasztor egy darab aranyat talält, azöta askältak többször, de nem 
talältak semmit; az egesz egy «kupolya». — 12. Nem tudjäak. — 13., 14, 15. — 16. 
A Siön 1848-ban e helyütt hid volt, de akkor a räczok ellen felszedtek es sträzsät, 
«ör»-t ällitottak oda; ällitölag erröl kapta nevet; az bizonyos, hogy Örenyi nevü 
csaläd a faluban se nem volt, sem ma nincs. — 17. Ez a Dellö resze valamikor 
bozöt volt, teli rakkal, s az elsö szöllögazdäk neveztek el Räkmäsznak ügy hatvan 
ev elött, a mikor t. i. a szöllöket kiosztottäk. — 18. Nem tudjäk. — 19., 20. — 21. 
Mert a falu mellett van. — 22. Egykori tulajdonosäröl Pınter PAr-röl. — 23. Lap- 
sag, oldallal; egykor bozötos volt. — 24. — 25. A szöllökaljai bozötban volt egy tö, 
neve Zrekete-to volt, s azt mondtäk röla, oly mely, hogy feneke sincs; ma nädlas 
s a viznek nyoma sincs. — 26. Nem tudjak. — 27. — 28. Tanyahelye volt a darvak- 
nak, melyek a Kerektöböl (33.) szällottak oda. — 29. Vagy hetven ev elött a 
«Külsö csärda» ällott ott, mig ma a falu egy resze foglalja el helyet. — 30. A jödi 
szöllöhegyröl jövet innen mär belät az ember a faluba. — 31. Egykori tulajdonosa- 
röl. — 32. A körtefära csak emlekeznek, a fa mär nem äll; ennek a dülönek darabja 
az üj Papkutai puszta, mely regen Zsidoret nevet viselt, mert az egykori käptalani 
ärendäsnak, a zsidö GERBEL-nek, kütja volt ott. — 33. — 34. Oly regen volt ott käp- 
talani akol, hogy a mostani emberek mär nem lättäk, csak hallomäsböl tudjak; 
Kis-Aklos, mert ez csak «eldülözött» föld volt, Nagy-Aklos, mert az nagy täbla 
föld volt. — 35. A ma is elö Korozs nevü csalädröl. — 36. Nem tö, hanem csak 
«sönnyedekes», bekäs, vizeres hely. -— 37. E helyen volt a tatärjäräs elött Jöd falu 
s a Jodi szentegyhaz ma is megvan s igy is neveztetik. — 38. Nevet azert kapta, 
mert gödrös hely, mellette egy völgy volt Nyakocs neven, Jöd melletti reszenek 
pedig Borjukola a neve; a Bögöcsen innen egy gödör van s ennek neve Kavala 
vagy Kabola. — 39. — 43. A Törek &s Jöd nevek eredetet nem tudjäk. — 44. Ma- 
daras erdö szeliben feküdt s ezert Czinege. — 45. Ven erdö, sok tusköval; negy 
völgye van: Halom-, Böre-, Szarkas- &s Arosi völgy. — 46. A Borsosszälläs nevben 
levö szälläs szö reven megkerdeztem embereimet, nem järtak-e itt kunok vagy 
jaszok; mire azt felelt£k: «a kunok faja elveszett, ide nem telepedtek, a jaszok 
nemetek, azok IV. Belät kisert£k be, de ide soha sem jutottak». — 47., 48., 49., 
! A szämok az eredeti jegyzekben a helynevek szämära utalnak. 
