A Balaton-melleki lakossag neprajza. - 51 
III. A helynev-anyag feldolgozasa. 
Az el626 szakaszban felsorolt több mint 1800 helynev ättekinthetö feldolgo- 
zasanäl töretlen üton järtam, mert Magyar Helynevtäar mind a mai napig nincs s 
mert a «Magyar Nyelvör» megmaradt az anyaggyüjtesnel, a feldolgozast — nehäny 
kategorizäläsi kiserletet kiveve meg nem pröbalta, Erintett kiserleteit tisztän 
nyelvi szempontböl tette s elötte az ethnographiai sajätossägok iranyadök soha sem 
voltak. Ez alkalommal a feldolgozäsban ugyanazon az alapon maradok, melyet 
«Torda, Aranyosszek, Toroczkö magyar (szekely) nepe» czimü monographiämban 
követtem s a mennyiben attöl elterek, az inkabb a különbözö helyi viszonyoknak 
es annak eredmenye, hogy minel tovabb foglalkozunk hasonlö iranyü feldolgozä- 
sokkal, azok mödszere mind tisztabban forr ki, javul Es tökeletesedik. 
Alakilag leggyakorlatibbnak az lätszott elöttem, ha az egesz anyagot betü- 
rendes jegyzekbe foglalom, igy leginkabb ättekinthetö az s igy bärki legott meg- 
talälja azt a nevet, a melyet keres, hogy arröl felvilagositäst nyerjen, Ebböl követ- 
kezik, hogy minden nevet annyi betü alä kellett beosztanom, a häny szöböl az 
össze van teve. Nyilvänvalö, hogy az Aliga, Aräcs stb. nev csak egyszer fordul elö, 
mert nem összetett nev, mig a Böle kutja megvan a #uf szönäl is, hol megtudjuk, 
hogy a küt a Balaton melleken a kifoly6 es felfogott talajvizet jelenti &s a Döle 
szönäl is, a hol megtudjuk, hogy ez a küt a nevet Böle Panniröl kapta, a ki abba 
belefult. Hasonlökepen az Aranyküt (Endreden) szerepel az arany &s a kt szö 
alatt is, s minthogy az arany szö elöfordul meg az Aranyhegy (Balatonfö-Kajaron), 
Aranyoskütforräs (Lovason), es Aranyhäz (Tihanyban) nevekben is, ezek az arany 
szö alatt mind együtt talalhatök, valamint külön-külön megvannak a Akut, hegy, forras 
es hdz szavak alatt is. A nepies magyaräzat megmondja, hogy az Aranyküt es 
Aranyosküt-forras nevet jö vizeröl kapta, az Aranyhegy pedig arröl, hogy j6 szöllö- 
hegy s igy ezek együttes felsorolasa felvilägosit, hogy sem a viz nem hoz, sem a 
hegy nem rejt meheben aranyat, hanem hogy az arany sz6 e helynevekben a 
kitünö, a J0 ertelemben järja. Igy vilägositja Es erösiti meg az egyik nev £Ertelme 
a mäsiket s ez annäl magyaräzöbb, minel több helyen s minel többfele összeköt- 
tetesben fordul elö ugyanolyan ertelmezessel. De nemcsak az arany eErtelmet vilä- 
gositja ez meg, hanem, a mennyiben a feldolgozäs ezen mödja mellett a kuz, hegy, 
forrds stb. alatt mindazon többi nevek is összekerülnek, melyekben e szavak elö- 
fordulnak, ez pontosan megmutatja, hogy a magyar &szjäräs a kutat, a hegyet, a 
forrast stb. mi mindenröl nevezi el. 
Az ilyen összeällitäs megmutatja azt is, hogy a magyar nyelv a helyneveket 
hogyan kepezi, az egy nevben szereplö több szöt mikepen teszi össze. Mär SZARVAS 
GABor (M. Nyelvör 1873. II. 337 s kk. 1.) a helyneveket e tekintetben negy osztälyba 
sorozta: 1. A helynev egyszerü appellativum, mely valamely helyisegnek kivalö 
sajatsägät, alakjät, termeket, egykori ällapotät stb. jelöli; p. o. komok, keresztfa, 
bercz, hajlds, irtvan, gödör stb. 2. A helynev jelzös fönev, melyböl az utöbbi köz- 
helynevet, az elöbbi pedig ennek tulajdonsägät vagy birtokät jelöli, p. 0. Zelek alja, 
hosszu bercz, dios völgy, dombsziget, setet horog, stb. 3. A helynev egyszerü jelzö, mely 
legtöbb esetben a helyiseg tulajdonsägära utal, a helyn&v maga oeconomicus szem- 
pontböl el van hallgatva; p. o. @) melleknevek: vadalnds, varjas, csojdnos stb.; 
b) igenevek: dobogo, dellö, aszalo stb., c) tärgyas igenevek: nemetugrato, csorda- 
4* 
