52 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
hajto, emberölö stb. 4. Ide oly nevek tartoznak, melyekben a helyisöget d kepzövel 
lätjuk kifejezve, mely csupän nevekhez (egykent fö-, mellek- es igenevekhez) järul; 
p. 0. Somod, Szeked, Agyagadsd stb. Hogy egyugyanazon szönäl az összeteteleknek 
ügy ezen, mint a többi különbözö typusait szinten feltüntethessem, ezekböl az egyenlö 
typusüakat az ugyanazon czimszö alatt levö 1., 2., 3., 4. stb. szämok alatt csopor- 
tositottam. 
A szötärszerü feldolgozäs alakilag igy megällapitott keretebe felvettem minden 
az elözö szakaszban elöfordulö helynevet s hozzäfüztem mindazon magyaräzatokat, 
melyeket a nevekre nezve magätöl a neptöl kaptam &s azon hagyomänyokat, 
babonäkat, stb., melyeket a nep azokhoz füz. 
A sajät anyagom feldolgozäsät azonban egy&b adatok bevonäsäval is igye- 
keztem hasznälhatöbbä tenni es kiegesziteni. Ez anyagba mindenekelött beledol- 
goztam az 1:75,000 mertekü täborkari terkep nevanyagät, hogy ezzel nemileg eny- 
hitsem azt, hogy azokat a terkepeket, melyeken e helynevek fixirozva vannak, nem 
közölhetem; ez egyfelöl a helyek egy reszenek fekveseröl täjekoztat, mäsfelöl a 
täborkari terkepek gyakran hibäs nevanyagänak kijavitäsära nyujt oly alkalmat, a 
melyet fel is hasznälok. 
Feldolgoztam tovabbä PeEsty FrisvEs kezirati gyüjtemenyenek e területre vonat- 
koz6 egesz anyagät; ha valamely nev elöfordul e gyüjtemenyben, azt megjelöltem 
(Pesty msc.)-vel; ha mond röla olyat, mi a nev eredetenck felvilägositäsära szolgäl, 
idezem; ha a nevet hibäsan magyaräzza meg (p. o. I. Aradi ret), külön fel kellett 
tüntetnem, hogy az ilyen magyaräzatok gyökeret ne verjenek az irodalomban. 
A nevek ertelmenek megvilägositäsänäl elsö sorban &s fökent a nep beval- 
läsära tämaszkodtam, mely a tenyeknek tülnyomö reszben megfelelt; e mellett 
SZINNYEI JÖZSEF Magyar Täjszötärät (Budapest, 1900.) csak kieg6szites cz&ljäböl hasz- 
nältam. Nehäny pelda legjobban megvilägitja az eljäräst. — Egy hatärreszt Lovason 
Apros-nak hivnak; ott ma alacsony erdö van s nevet is kicsiny fäiröl kapta. A nep 
ugyanazon €szjarässal nevezte el ez erdöt apros-nak, mint akär a köhöges egy 
bizonyos, rövid rohamokböl ällö nemet, a himlöt, a himlöhelyes arczot, stb. Ez 
esetben tehät idezem a M. Täjsz.-t, mint a mely a nevadäsban rejlö Eszjaräst mäs 
peldäkkal is megvilägositja ugyanazon szönäl. — Egy hatärreszt Rendesen Bacza- 
nak hivnak; ez reszben szäntöföld, reszben szöllöhegy; a nep nem tudta megmon- 
dani, sem azt, hogy a Dacza mit jelent, sem azt, hogy az a hely ezt a nevet mert 
kapta. A M. Täjsz. szerint a dacza-nak van jelentese Es pedig csendes termeszetü 
szelid, jambor gyermeket jelent Zala- es Vasmegyekben, de hät ez az Ertelem ez 
idö szerint semmikepen sem kapcsolhatö össze a Bacza helynevvel. A M. Taäjsz.-ra 
valö hivatkozäs tehät itt csak figyelmeztetes arra, hogy a szönak a magyarban van 
jelentese. — A Fatacs Szigligeten egy tetö Es egy major neve; e szö a M. Täjsz. 
szerint a Csallöközben pzpacs-ot jelent; a szigligetiek azonban a pipacs e nevet 
nem ismerik. AM. Täjsz.-ra valö hivatkozäs tehät itt is csak figyelmeztetes. A Täj- 
szötärt arra, hogy megoldjak vele egyes olyan neveket, melyeket a nep megfejtetlenül 
hagyott, soha fel nem hasznältam, hogy miert, azt eppen a Patacs es Bacza peldäi 
mutatjäk meg legjobban. Ha tehät ezt irom: 
Dellö: päsztorok delelö helye (M. Täjsz., Ny.-Tört. Sz.); 
ez nem azt jelenti, hogy a dellö a ket idezett szötär szerint jelenti a päsztorok 
delelö hely&t, hanem, hogy e jelentöst a Balaton melleken magam irtam fel, de 
