54 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
neveit, melyeket eddig csak hozzävetölegesen lehetett megällapitani, pontosan a 
terkepre vezetni engedi. 
Termeszetesen sem ORrTvAy, sem PEsıy, sem CsAnkı adatait a maguk egesz 
terjedelmeben itt fel nem hasznälhattam, mert ram nezve az egyedüli fontos kerdes 
az volt, mikor szerepel az illetö helynev elöször okleveleinkben s igy az adatokböl 
kikerestem a legregibb evszamot; hogy e helynev a következö szazadokban mikor 
fordul meg elö, hänyszor, mily alakban (vagyis helyesirässal), mily ügyek alkal- 
mäval, mily leveltärakban, stb. ezek ismetleset nem tartottam. e keretbe beszori- 
tandönak, de hogy e kerdesekre bärki is könnyen megtalälja a feleletet, mindenütt 
pontosan idezem a forräst s a reszletekre csak ott Es annyiban terjeszkedem ki, 
a hol &s a mennyiben Ujabb-ujabb meghatärozasok vältak lehetsegesse. 
Tudom, hogy e szakasz nyelvi feldolgozäsa sok kivanni valöt hagy fenn, 
hogy ügy az irodalmi forräsok felhasznäläsaval megadott magyaräzatok, mint azok 
a nepies megfejtesek, melyek helyessegenek kritikajat legtöbbször a nevek alkotö 
reszeinek jelentese adja meg, meg mindig igen sok helynevet hagynak megvilaä- 
gositatlanul, tudom, hogy e sokböl a nyelveszek, törteneszek, ha ök veszik Ujabb 
elemzes alä, sokat meg fognak fejteni, de tudom azt is, hogy ez nalunk csak akkor 
kerül sorra, ha a Täjszötär, a Nyelvtörteneti Szötär melle a magyar tudomänyossäg 
egy Helynevtär kidolgozäsät is programmjaba veszi. Adig megtettem annyit, a meny- 
nyit mint ethnographus — s nem mint nyelvesz vagy törtenesz — a rendelkeze- 
semre allö eszközökkel megtehettem s megtenni kötelesegemnek ismertem. 
Agaräsz-puszta Ordän (PEsrty: msc.; Täb. 
Io &)% 
Ajtös hatärresz Bal.-Füreden &s Aräcson. 
Akarattya-puszta es — —alja Kenesen 
(Pesty: msc.; Täb. k. t. hibasan Akarazya); mär 
1109-ben cmlitik, mint lakott helyet (CsAnkt: 
II. 219.). 
Akasztö; —domb Paloznıkon &s Sziglige- 
ten; ösi typusü elnevezes, mär 1200 körül is 
alkalmazäsban (Ny.Tört. Sz.). 
Akasztöfa; cıröl kapja nevet a domb 
vagy hely, a hol szükseg eseten azt felallitot- 
täk , elöfordul r&egi helynevekben is; az —t (arbor 
palatini) mär 1291-ben emlitik (Ny.Tört. Sz.); 
—domb Tihanyban (emliti HERMAN O. is). Ide 
tartozik a Bitfa szö (l. ezt\, s valöszinüleg az 
Akasztö is. 
Akol:a balatoni kiejtessel akö; 1. Csirip— 
Endreden, Vad— Kövägs-Örsön; 2. —i täbla 
Vörsön; ezek mind a rajta levö vagy volt aklok- 
röl; 3. —kötetö Aräcson, akkora köszikla, mint 
a templom. || Aklos (Kis- es Nasy-)Kilitin; e 
ket darab földön valamikor käptalani akol volt, 
a mai nemzedek azonban azt mär nem lätta; 
a Kis— csak amolyan eldülözött föld, a Nagy— 
azonban nagy taäbla. 
Al-; a fekvesröl; —Diäs Gyenes-Diäson ; 
— Vashegy €&s — Vonyarcz Vonyarez-Vashegyen 
(mindhärmat ]. Täb. k. t.\, 
Alatt; a fekvesröl; 1. Hid-- Lovason, 
Falu— Fokszabadin; 2. Falu —i dülök Lellen, 
M.-Györökön; Ujszöllök —i dülö Keszthelyen. 
Alul: a fekveseröl; Enyingi üton — Fok- 
szabadin. 
Alas: alulfekvö ertelemben; Vörsön, Bal.- 
Masyarödon. 
Alj: valaminek — hegy, part, falu stb. — 
az alja, alsö resze; 1. — Vörösberenyben; 2. 
Szöllöläbi— Vörösberenyben; 3. —föld Cso- 
pakon lapos ret; 4. -—-beli szöllök Aräcson ; 
5. Akarattya-puszta, Apätihegy, Beczedüllök, 
Bodonszeg, Bozöt, Csökapartok, Erdö, Faiszti 
erdö, Falu, Fitospart, Grädics, Gyümölcsös, 
Häzik, Hegy, Hegyestetö, Hoöki, Hosszüsös, 
Kereszthegy, Kert, Kertek, Kishegy, Kisörsi 
kertek, Köhid, Köszikläak, Läbod, Lecz, Likak, 
Lucs, Mäma, Mezö, Miklös, Nagyvölgy, Palota, 
Part, Peterhegy, Pusztatemplom, Sändorhegy, 
Sedek, Sürti, Szälaserdö, Szerkö, Szilädi, Szöllök, 
Telek, Tegla, Töti erdö, Ujhegy, Üt, Vär, Vereb- 
hegy es Vörösföldek —a (l. a felsorolt föszök 
alatt); 6. Töt—-ai dülö Köröshegyen, Part—ai 
legelö Bal.-Berenyben, Kert—ai dülö M.-Györö- 
kön es Rendesen, Kert—ai retek Lellen, Szöl- 
lök—ai legelö Akaliban, Szöllök—ai földek 
Örvenyesen. 
Alsö: fekveseröl; 1. —Bene Csopakon; 
—Csändor Vonyarcezon, —Cseteny M.-Györö- 
