A Balaton-melleki lakossag neprajza. & 
aa 
kön; — (= Belsö)Fonyöd Lengyeltötiban ; —Ga- 
mäs Lellen; — Gamäsza Fokszabadiban, — Övär 
Tihanyban; —Szarkäd Tihanyban; 2. —berek 
Bal.-Kereszturon es Öszödön; —bozöt Keszt- 
helyen; —dülöFaluszemesen; —erdöZalaväron, 
Öszödön, Rendesen (Pzsry: msc.), Bal.-Füreden 
(Täb.-k. terk.) es Aszöfön; —-forgatö Kövägo- 
Örsön; —hegy Bal.-Kereszturon es A.-Örsön 
(Tab.-k. t.); —läp Tihanyban; —malom Keszt- 
helyen (Täb.-k. terk.), Csopakon €s Endreden; 
—mäl A.-Örsön; —mocsär Aszöfön; —päskum 
Fokszabadin; —ret Köröshegyen (PEsTY: msc.); 
—sziget Zalaväron, 3. —Hosszuföld Zänkän; 
—_ Kistelek Lovason; —Köhät Kövägs-Örsön; 
4. — Pusztai dülö; 5. —Tüskes Köröshegyen; 
6. —ordai düllöret Ordän (PEsty: msc.); —örsi 
dülö Lovason; —orda-ali dülö Bal.-Csehin. 
Alibäni dülö Tördemiczen. 
Aliga Balatonfö-Kajäron; egykor itt csärda 
volt, de elpusztult (PEsrty: msc.). 
Aligvar puszta Salföldön. 
Alma: hatärmegjelöleseknel az almafa a 
regi idökben sokszor szerepelt (p. o. Almafa 
arbor metalis 1255. Wenzer: Ärp. Uj Okmt. 
XI. 413.); 1. —hegy Szärszön (PEsty: msc.); 
—fa Paloznakon; 2. Edes— Kövägs-Örsön. || 
Almäs Bal.-Magyarödon (ösi typusü helynev, 
minö 1009-töl kezdve elöfordul Ny.Tört. Sz.). | 
Almädi; —puszta — Öreg —- Vörösbereny- 
Almädiban; — major Alsö-Örsön (Täb.-k. terk.). 
Angol szöllök Aräcson; a mellettük fekvö 
Änglus-kertröl, mely a tihanyi apätsäge; regi 
nevök Kovacsretek dülleje volt, mert a Kovä- 
csok birtäk. 
Antalhegy Szigligeten ; ällitölag Wjabb 
eredetü nev. 
Apäczafara Vörösberenyben ; a hagyo- 
mäny szerint egy apäcza — mikor meg a ko- 
lostori szüzek laktak a most mär alapitvänyi 
kastelyt — ätlepte a zärda szigorü szabälyät 
s teherbe esett; terhetöl menekülendö, titkos 
helyet keresett magänak, de ütjaban a fäjdal- 
mak utolertek s megszült; erröl vette a hely, 
a hol ez törtent, a fenti nevet (Pesty: msc.). 
Apadäs: bozöt, melyet a Balaton vize 
evröl-övre ellep; ha nincs rajta viz, kaszäljäk; 
1: —: Paloznakon, Kövesden, Csopakon, Bal.- 
Berenyben &s Öszödön; 2. Viz— Bogläron; 
3. Jobbägyi — A.-Örsön; 4. —a: Balaton — 
Tihanyban, Torma — Csopakon. 
Apäti; a) —, —tetö, — ret, — hegy, — 
hegy alja Tihanyban (Täb.-kari terk.); elöször 
mär 1093-ban emlittetik mint villa (WENZEL: 
VI. 69.), kesöbb is majd mint villa, majd villi- 
cus, possesio szerepel (CsÄnkı: III. 26.); d) — 
dülö es Belsö— Balatonfö-Kajäron (Tab.-k. t.). 
Aprös Lovason aprö (alacsony) erdejeröl 
(M. Tajsz.). 
Aräcs Lellen (Pesry: msc.; Täb.-k. terk.). 
Aradi ret Balatonfö-Kajäron; Pesty: msc. 
szerint azert, mert a rajta keresztül folyö er 
gyakran megärad; mondanunk sem kell, hogy 
az ärad szönak semmi köze az Aradi nevhez 
Arany: többnyire a kitünö, a jö ertelme- 
ben; —küt Endreden j6 vizeröl; —hegy Bala- 
tonfö-Kajäaron, mert j6 szöllöhegy ; —häz Tihany- 
ban a babona szerint ott elrejtett kincsekröl. | 
Aranyos: — kütforräs Lovason kitünö vizzel. 
Aszo: olyan völgy, a melyen vegig esös 
idöszakban Es tavaszszal olvadäskor kisebb- 
szerü patak foly, de egyebkor szäraz (M. Täjsz.); 
mär 1055-ben elöfordul (SzamoTA ]J.: a tihanyi 
apätsäg alapitö levele, 4.); 1. Ker&k— Kenesen; 
2. Diäszö (= Diäs + asz6) Zamärdiban; Vär- 
(a)szö Lellen; 3. — B.-Füreden, viztelen völgy, 
meredcek parttal. 
Asszony ; Szüz Märiäröl, mint az az össze- 
tetelekböl ketsegtelenül kitünik; Nagy— Szär- 
szön,; Märia —sziget Vörsön. 
Atya hegy a Täb.-k. terk. szerint Lovas 
hatäräban van, de en e nevet ott anep ajkän 
nem talältam meg. 
Avas: regi, nagyobbreszt mär kopärosodö 
erdöresz (M. Täjsz.); 1. — Bal.-Keresztüron &s 
Szigligeten; a hagyomäny szerint utöbbi helyen 
a somogyi törökök itt kötöttek ki, ha mulato- 
zasra äträndultak ; 2. —erdö Faluszemesen 
(Tab.-k. terk.). 
Äbrahäm; a) Szent—, ‚hires szöllöhegy, 
melynek egyik fele Belsö— Rendes faluhoz, a 
mäsik fele Külsö— Salföld faluhoz tartozik 
(Pesty: Helynevek I. 17.). Ma puszta (Pzsty: 
msc.; Täb.-k. terk.). Emlitik mär 1217-ben is, 
melytöl kezdve majd mint villa, majd mint 
possesio szerepel (CsAnkı: Ill. 26.); 5) — sed 
vagy Burnötvize (l. ezt is), mely Belsö- es Külsö- 
—ot egymästöl elvälasztja (PEsty: Helyn. I. 17.). 
Adändi dülö Kilitin, mert az ädändi ha- 
tärra dül. 
Ävos; a) —sziget (PEsty: msc.) Körös- 
hegyen; lindzsäs (= vizälläsos), lapälyos ret; 
d) —vari erdö (Pesty: msc.) Köröshegyen: 
forräsos, fakadäsos hely kifolyö küttal. 
Ägy: az arca, pulvinus, beet Ertelmeben 
(Ny.-Tört. Sz.); Diäs— Kenesen; Keserü— M.- 
Györökön. 
Älläs; a jöszäg szämära keszitett faälläs- 
röl; Barom— Bfö-Kajäaron; Juh— Endreden; 
Kos— Szärszön, Köröshegyen. 
ÄAll6; lefolyästalan helyekre, Sär— Sze- 
pezden. || Allös: Viz— Bal.-Berenyben. 
Älom; —küt Aräcson, hatalmas jo forräs. | 
