60 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Csitteny; a) — Kenesen (PEsty: msc.; 
Taäb.-k. terk. hibäsan Csi/eny) mär 1109-ben 
falu volt a helyen (CsäÄnkı: III. 226.); 2) — 
Bal.-Füreden; itt is falunak kellett lenni, mert 
pusztatemploma van. 
Csökküt Bal.-Füreden a Csök-csalädrol. 
Csöka ; —mäl Bfö-Kajäron, —partok alja 
Tihanyban. 
Csonkäs Bal.-Edericsen es Tördemiczen. 
Csontäkjäräsi t6 Lengyeltötin ; Csontäk 
csaladnev. 
Csöra hatärresz Bal.-Edericsen. 
Csordaüti dülö fekveseröl Akaliban. 
Csordäs haläla Kövesden, mert e helyen 
egy bika megölte a csordäst. 
Csornai haläla Bal.-Edericsen, mert a ha- 
sonnevü ügyved hintajaval itt felfordult &s 
meghalt. 
Csorsza ret Zänkän (Pestv: Helyn. I. 70.). 
Tab.-k. terk. hibasan Csorsoz szöllök. PEsty 
szerint (i. h.) ugyanitt «Urak csorszäja» nevü 
ret is van, de embereim czt nem tudtäk fixi- 
rozni. 
Csöngehegsy Salföldön, I. Csengehegy. 
Csörgö; — Akaliban es Kövägö-Orsön; 
utöbbi helyen kavicsos talajü nem regi ültet- 
veny (PEsrty: msc.); —küt Aräcson, csörgo, 
mert «a viz igen vastagon dobälja fel magät». 
(Forräs Ertelmeben ismeretes, de csak alhangü 
alakban: csorgö M. Täjsz.). 
Csücs; — hegy Tihanyban, hol a legmaga- 
sabb (Täb.-k. terk.; HERMAN O.); —ret Endre- 
den. || Csüucsos; — part Kenesen; —.näd 
Vörsön. 
Csuhus-tö Ordän (PEsrv: msc.), a benne 
termö csuhuröl (juncus effusus), melyet szä- 
ritva szöllökötözesre hasznälnak (M. Täjsz.). 
Csuk;; valöszinüleg egy a csuklik ige töve- 
vel, a hely, a melyet jelöl, csücsosan beorrolik 
a Balatonba; — Szepezden, Szigligeten, Kö- 
väag6-Örsön (Pesty: msc., Täb.-k. terk.). 
Csurgö vizfolyäs Kenesen (läsd Csörgö 
alatt is). 
Csürföldek szäntö Köröshegyen (Pesty: 
msc.). 
Currus |]. Körös alatt. 
Czibere — Czimere — Csigere hatärresz 
Keszthelyen. 
Cziezevär Endreden (PEsry: msc.), amacs- 
käk egereszö es kölkedzö helye. 
Cziczellehegy Szigligeten, ällitölag Szent 
Cziezelleröl. 
Czifra; —major Szigligeten (Täb.-k. terk.); 
—häz Lengyeltötiban. 
Czigany; —täbla Szigligeten; —kapu 
Vörsön; czigänyok laktäk. 
Czimere |. Czibere Keszthelyen. 
Czinege; — Kilitin (Pesty: msc., Täbor- 
kari terk.), Szärszön (PEsry: msc.), Endreden: 
—domb Akaliban; mindenütt madaras hely, 
erdöszele. 
Dancsirtäs Kövägö-Örsön, a hasonnevü 
csalädroöl. 
Danikuüt j6 forräs Köväg6-Örsön. 
Dapsa hatärresz Kenesen. 
Darudellö Kilitin, mert egykor a darvak 
tanyahelye volt. 
Dänyer soväny hegyoldal Kövägö-Örsön, 
Pesty-nel hibasan Dänyet (msc.); a szö maga 
ugart jelent (Pesty: Helyn. I. 80.). 
Degez Endreden (Pesty: msc.). 
Denisek földje Lovason a hasonnevü csa- 
ladıoöl. 
Derekhegy Balaton-Keresztüron &s Bal.- 
Berenyben. 
Derezde mezö Vörösbereny-Almädiban a 
hasonnevü füröl (veronica beccabunga, M.Täjsz.), 
mely a legkoräbbi zöldseg s a ludak igen sze- 
retik (PEsTyY: msc.). 
Dezsegät Siöfokon, az egykori Dezse mol- 
nar malmäröl, ma itt se viz, se malom, hanem 
szantöföld. 
Dellö: päsztorok delelö helye (M. Täjsz., 
Ny.Tört. Sz.); 1. — Ordän (Pesry: msc.), Csehin, 
A.-Örsön, Lovason, Kilitin es Kövesden; 2. 
Daru— Kilitin; 3. —i földek Aräcson. 
Denes-puszta Bogläron (Täb.-k. terk.). 
Diäkdomb Tihanyban a gyermekek jätszo- 
helye. 
Dias, Diaszö stb. ]. Dio alatt. 
Dinnyeföld Öszödön. 
Diö; 1. —fa Vörösberenyben; 2. Csabi 
—fa Bal.-Edericsen,; 3. —i dülö Bal.-Ederi- 
cesen. || Diös; 1. —, Keszthelyen es Bal.-Szt- 
Györgyön (PEstyr: msc.);, 2. —völgy Körös- 
hegyen (Pesty: msc.); a Täb.-k. terkepen az 
endredi hatärba irt Diösvölgy a köröshegyi 
hatärba irandö; egykor nagy diöfäkkal, ma 
meredek. szäntöföld; 3. —i dülö es — kertek 
Tihanyban (Täb.-k. terk.); — majorsäg Lengyel- 
tötiban. || Dias: valamint az elöbbi Diös = 
diöfaültetveny (M. Täjsz.); 1. Al- es Fel— Gye- 
nes-Diäson, mely mär1508-ban szerepel (CsÄnkt: 
III. 45.) ; 2. — sziget Vörsön (PeEsrty: msc., Tab.-k. 
terk.), —agy Kenesen (PEsry: msc.); 3. —(a)szö 
— Diäszö Zamärdiban (PEsty: msc ). 
Dobi dülö Bal.-Edericsen. 
Disznö; —küt Fokszabadiban, —csapäas 
Paloznakon. 
Dobogö dülö Tihanyban (Täb.-k. terk., 
Pesty: Helyn. I. 85), Balaton-Füreden, Vörsön 
(Pesry: msc.), Keszthelyen (Täb.-k. terk.). A — 
