64 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Gadäcsi parrag Szigligeten, csalädnevröl. 
Galozsa vagy Galocsa szäntöföld Zän- 
kän (Pesty: Helyn. I. 110.). FEjeEr 1214-böl 
szinten emlit Galosa-t (III. 1. 159.) Es 1418-böl 
Galusät (X. 6. 131.). 
Gamäs, Alsö- es Felsö—, hatärresz Lellen 
(PEsty: msc.\, mindegyiken külön-külön regi 
templom alapjai läthatök. E täjekon az Ärpäd- 
häzböl valö kirälyok alatt több Gamäs nevü 
falu vagy hely volt, CsAnkı ezek közül azt, 
a melyröl 1261-ben, majd 1536-ban van szö, 
a Karädtöl dny.-ra esö mai Gamäs faluval azo- 
nositja, a mas alkalommal emlitett Gamäsokat, 
noha nem tudta, hogy Lelle hatäräban ket 
hatärresz is viseli e nevet, egeszen helyesen 
(II. 607.) Lelle es Boglär videken keresi; nyil- 
yanvalö, hogy azok pontosan a mai Alsö- Es 
Felsö-Gamäs hatätreszen ällottak. 
Gamäsza, Alsö- es Felsö—, —i puszta, 
—csärda Fokszabadiban (Täb.-k. t.). 
Ganyes retek Bad.-Tomajban. 
Garagunyhö Tihanyban, ma mär kihalt 
csaläd neveröl. 
Gargahesy erdö M.-Györökön (Prsty: 
Helyn. I. 112.; Täb.-k.t. hibäsan Vargahegy). 
Gäj hatärresz Lengyeltötiban (Pesty: msc.). 
Gälret Alsö-Örsön csalädnevröl. 
Gämi mezö Kilitiben; elöfordul mär 1138- 
ban, de CsÄnkı nem tudvän, hogy ily hatärnev 
örzi emleket, helyet hozzävetöleg igy: ällapitja 
meg: «Nyim, Sägvar es Som videken feküdt» 
(U. 607.). 
Gät: a molnärok ältal epitett vizvezetö 
gät; Dezse— Siöfokon, Hatär— Bal.-Edericsen, 
Rustya— Lengyeltötiban. 
Geisztküt Vörösberenyben, csalädnevröl. 
Gelegonyäs Kenesen (PEsty: msc.), a ga- 
lagonyä(Crataegus)-röl. 
Gella vagy Gerla Kenesen (Pesty: msc.). 
Glavieza Lengyeltötiban (Pesty: msc.) 
madaras erdö, melyet ma mär Csalogänyosnak 
magyarositottak. 
Gölya hatärresz Bfö-Kajäron egy mär el- 
pusztult Csärdäröl (Pesty: msc.). || Gölyafa 
hatärresz Tihanyban, nevet ket öriäsi diöfäaröl 
kapta, melyek azon a teren älltak s melyeken 
gölyak feszkeltek; ahagyomäny me&g Örzi annak 
az irtözatos viharnak az emleket, mely 1847. 
pünkösd szombatjän e fäkat kipusztitotta, a 
templom tetejet letepte s iszonyü jegveressel 
6rias kärt okozott. 
Gorkoväan (Korkovän, Kerkoväny) a neve 
a Badacsony keleti szikläs reszenek, melyet 
azert hivnak igy, mert midön a n&met az itteni 
bort megköstolta, a sajät kiejtesevel azt mondta: 
Gar kein Wein! Mär Deäk Ferencz felemlitette 
a kepviselöhäz 1868. szept. 29-En tartott üle- 
seben a szöllödezsma tärgyalasänäl (Pestv: 
Helyn. I. 166.).s azöta a M. Nyelvör (1899. 
569. 570.) meg a Budapesti Hirlap (1897. (jün. 
15.) üjra meg üjra felfedezik. Magät a rossz 
bort is korkovänynak hivjäk nemcsak a Bada- 
csonyban, hanem Zalamegye mäs reszeiben is 
Istvändon, a Göcsejben (M. Täjsz.), söt a budai 
hesyekben is (Nyelvör i. h.) 
Gorzon Köröshegyen (PEsrty: msc.), regen 
Feneketlen tönak hivtäk s haläsztak is benne, 
most kaszälo, ret. 
Gotharsik Vonyarczon, Täb.-k. t. hibäsan 
Kofarsik. 
Gödör: Tödi— Zamärdiban, Märväny— 
Kövesden, Murva— Aräeson, Csopakon, Fok- 
szäbadin, Feher— Kenesen, Käplän— Zamär- 
diban. || Gödrös: — föld Tihanyban. 
Gölyemäl szöllöresz Alsö-Örsön. 
Gönnye (Gennye) Szärszön (PEsry: msc.) 
es Vörsön. 
Görcsönküt Bal.-Füreden. 
Göre (foly6ö) 1. Sio. 
Göröghegy Kenesen (PEsty: msc.). 
Grädicsalja Tihanyban, a Berkesne grä- 
dicsos häzänäl kezdödik. 
Gugyorvölgy Rendesen («gugyornak mond- 
juk a keskeny, szük völgyet», M Nyelvör 
1878. 367. «teknyöforma völgy vagy ärok» M. 
Täjsz.). 
Gülya; —häläs Bal.-Keresztür (Täb.-k t.\, 
— küt es — völgy Kenesen. 
Gunyhö: Gara— Tihanyban, szemely- 
nevröl. 
Gurbicsa tetö Tihanyban (HERMAN O.-näl 
is). A Gurbisa, Gurbusa sürfin ‘fordul elö az 
Ärpäd-häzi kirälyok okleveleiben (WEnzeEL: VII. 
328. 355. 484. VIII 73.). 
Güzsküt Lovason, mert güzszsal volt körül- 
falazva. 
Gyalogüti dülö Csehiben (Pesty: wmsc.). 
Gyär: Tegla— Lengyeltötiban a groöfi 
teglavetöröl. 
Gyeneshegy Gyenes-Diäson (Täb.-k tErk.). 
Gyep:felszäntatlanul hagyott gyepszalagok, 
mesgye ertelemben, mint hatärvonal, mär regen 
is nagy fontossägu (1229. Ny.Tört. Sz.);, Hosszü— 
Bal.-Füreden, Ivan— Bal.-Füreden, Pör— Vörös- 
berenyben, Kölik—je Kövesen. 
Gyertyänos Lovason, Faluszemesen &€s 
Salföldön (Pestvy: msc.); — lap Zamärdiban. 
Gyekeny: —föld Aszöfön.|| Gy&eke&nyestö 
Vörsön. 
Gyikhesy Köväg6-Örsön, Öszödön Täb.-k. 
terk.). 
Gyikö hatärresz Köröshegyen. 
