66 - A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
— Bal.-Berenyben, Irtäs— Aräcson &s Balaton- 
Füreden, Kö— (Alsö- es Felsö-) Kövägö-Örsön ; 
Zselle— M.-Györökön, Telek— Bad.-Tomajon, 
Malom— Paloznakon,; Parrag— Köröshegyen, 
Nyereg— Tihanyban, Szil— Endreden, Si6— 
Szärszön, Sö— Rendesen; 2. —üt hegy Endre£- 
den; Taäb.-k. t. hibäsan Hatüthegy; 3. —i dülö 
Bfö-Kajäron (PEsty: msc.), Kö—i szöllö Keszt- 
helyen. 
Hätulsö mezei földek Örvenyesen. 
Häz: 1. Czifra-, Hamu-, Arany-, Kis-, Re-, 
Kanäsz-, Zänk-, Tegla-, Mosö-, Sinter-, Siöhäz; 
2. —folyäs; 3. Egett—i dülö, Janos—i dülö (l. a 
nevezö szökat); 4. —helyek felett Akaliban; 5. 
— ak alja Szigligeten; 6. Kis—asok földje Fok- 
szabadiban; 7. Mihäly—a puszta M.-Györökön. 
Hegedüs hatärresz Bad.-Tomajban. 
Hegy: 1. — Bal.-Berenyben; 2. Alma-, 
Alsö-, Antal-, Apäti—, stb. ezeket €s az analog 
kepzeseket läsd a kezdö szök alatt; 3. Hoöki 
—ek Endreden; 4. Keresztfa—e Kenesen; 5. 
Kis—i dülö Kenesen, Kis—i szöllö— Lovason. 
6. Les—uti dülö Udvariban; 7. Fonyödi vär— 
Lengyeltötiban; 8. —alja Salföldön, Csopakon, 
Vereb—alja Keszthelyen, Uj—alja Salföldön, 
Kis—alja Rendesen, —möge Bad.-Tomajban, 
—oldal Szepezden, Küt—oldal A.-Örsön, — 
tetö Akaliban &s Bad.-Tomajban ;, 9. —hät 
Bal.-Berenyben, Enyingi —hät Fokszabadiban ; 
10. —tetö: Fenyves— — Zamärdiban, Pap— 
— Salföldön, Peter— — Aräcson; 11. — magas 
Kenesen; 12. —es Endreden, —es györtetö 
Köröshegyen, —es telek Bfö-Kajäron, Kis—estö 
Kövägö-Örsön (Täb.-k. t.). 
Hely: Re— Szigligeten; Pentek— Lellen, 
Szerda-- Paloznakon &s Lovason. 
Herbakuti dülö Endreden, mert j6 fü 
terem rajta. 
Herezeg: —dülö Bad.-Tomajban tulaj- 
donosäröl; —lakäs Lengyeltötiban, mert Her- 
czeg nevü ärokör lakott ott. | Herezegi dülö 
Zankän. 
Hetholdi dülö Bal.-Edericsen nagysägäröl. 
Hetrendes Bad.-Tomajban, mert benne min- 
den darab ret het rend (sor). 
Hoetütszöllö Lovason, mert benne minden 
birtokosnak 7 üt szölieje volt. 
HE&viz melegvizü tö Keszthelyen (Täb.-k.t.), 
mely Egreg, Egrug neven mär 1236-ban is 
ismeretes volt (OrrvaAy: I. 287.). 
Hid: 1. Kö— Aräcson, Tihanyban, Akali- 
ban, Bal.-Edericsen; Mocsola— Zalaväron; 2. 
— alatt Lovason; 3. Fekete— a Zänkän, Jösz6 
—ja Kilitin; 4. Kö—i ärok Bal.-Keresztüron, 
Pallat—i forräs Salföldön. 
Hidveg: puszta es —i dülök Zalaväron 
(Tab.-k. terk.), mär 1374-ben falu volt, a XV. 
szazad mäsodik felEben Szent-György varähoz 
tartozott, revvamja pedig a zalaväri benczeseke& 
volt (Csänkt: II. 61.). 
Hideg: —tö Csehiben, —£r Keszthelyen, 
— völgy Kilitiben: ez forräsos lap, fekvesenel 
fogva korän deres, azert hideg. 
Himelle hatärresz Bal.-Berenyben. 
Himeskö-tetö virägos soväny parlagret 
Köväg6-Örsön (Pesrty: Helyn. I. 133. hibäsan 
irja igy Himesketetö). 
Hoödret dülö M.-Györökön (Pesry: Helyn. 
E39)! 
Hoöki hegyek &es —alja Endreden. 
Hold: 1. Husz— €s Negyven— Zamärdi- 
ban; 2. Het—i dülö Bal.-Edericsen; 3. Husz 
— as Bal.-Keresztüron; nagysägukröl. 
Hollösvölgy Kenesen (PEsry: msc.). 
Homok: 1. Posz— Szärszön; 2. —i dülö 
Bal.-Magyarödon Es Bad.-Tomajban, —i legelö 
Bfö-Kajäron; 3. —os Gyenes-Diäson. 
Horh-: Horhö = «vizmosäsos hely, dülö 
Köväg6-Örsön» (Pesry: Helyn. I. 140.); || Hor- 
hat Kilitin. || Horhäs Szigligeten. A hork szö 
mär 1055-ben elöfordul a tihanyi apätsäg ok- 
leveleben (Szamota, 9. l.), mely hegyi üt, ket 
hegyoldal közötti szorosüt, szakadekos hegy- 
oldalba väjödott (vizmosta) meredek üt az Er- 
telme (Täjszötär), melylyel egy töböl fakadt a 
horog (l. alabb) szö is. Egy 1086-diki oklevel- 
ben elöfordul ez: ad caput voraginis, quod 
dieitur Churchufeu (Ärp. uj okmt. I. 31.). Hux- 
FALFY PÄL a churchu szöt (a Halotti besze&d Zurchux 
szava alapjan) a magyar 2orok Es a finn kurkku 
(vorago) szöval azonositja (Nyelvtört. Közl. V. 
258.); nyilvanvalö, hogy a finn kurkku csak 
a horho szöval azonosithatö, melyet HUNFALVY 
idezett tanulmänyäban, uügy lätszik, egyältalä- 
ban nem vesz figyelembe. A Churchufeu-t en 
a balaton-melleki anologiäk alapjan 70,h0fö-nek 
olvasom, HunraLvy es Pesty (Helyn. I. 396. 
397.) torokfö €s JERNEY (Nyelvkincsek) Cszrho/fö 
olvasäsa helyett. Az okmänybeli Zorho’fö-tPEsrv 
(i.h.) Bfö-Kajär hatäräba teszi, Orrvay azonban 
Györmegyeben a sokoröaljai jarasban levö Kajär 
videken a Bakony-folyds örvenyevel azonositja 
s igy aPesry ältal elitelt JErNEY-fele velemeny- 
hez csatlakozik (OrTvAY: I. 204.). Egy bizonyos, 
hogy Bfö-Kajär hatäräban egyetlen talpalatnyi 
föld neveben sincs megörizve az okmänybeli 
adat emleke. 
Horog:: csucskäsan, sarkosan menö görbe 
földek; 1. Barät—, Bihal—, Cseled—, Vak—, 
Mänyoki—, valamennyi Endreden,; 2. —völgy 
Csopakon (Täb.-k. terk.). || Horgas A.-Örsön, 
Szepezden Es Tördemiczen. 
