A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 73 
Mezödi dülö Aräcson, r&egen mezö volt, 
ma mär szänto. 
Meh : —mulatö Bal.-Füreden, tisztäs, regen 
gulyahäläs. | Mehes: —kö Tihanyban. 
Mely: 1. Felsö— Zalaväron ; 2. — viz Bal.- 
Edericsen, egykori ällöviz helye akkora föld- 
repedesekkel, hogy nyomorüd se erte azok 
feneket. 
Meszkemencze: a m&szegetö helyek neve, 
Tihanyban, Aräcson €s Faluszemesen (T.-k. t.). 
Mihäly: —häza puszta M.-Györökön (Täb.- 
kari t.); Kis—ret Bal.-Edericsen. 
Miklös: —alja (= Pajta) Endreden. 
Miklösi hegy Endreden. 
Miködülö Aräcson, a hasonnevü csalädröl. 
Mikola-kapu Tihanyban, a hasonnevü csa- 
lädröl. 
Miske-oldal Lovason, a hasonnevü csa- 
ladröl. 
Mocsär: Alsö- es Fels6— Aszöfön, Kis—i 
szöllök es Nagy—i földek Akaliban (Helynev- 
ben mär 1265-ben Ny.Tört. Sz.). | Mocsär- 
mäny Köröshesyen, forräsos fakadäsos hely 
(Pzsry: msc. || Mocsola, kenderäztatö Bal.- 
Edericsen, —hid Zalavaron (amocsola ösi typusü 
helynev, elöfordul mint terra, vallis mär 1251, 
ill. 1322-ben FEJEr: IV. 2., 89., VIII. 2., 345. ; 
läsd M. Täjsz.-t es Ny.Tört. Sz.-t is). 
Mohäcs Lengyeltötiban (Täb.-k.t.), romok- 
kal, összehordott halmokkal (Prsty: msc.). 
Mohos: Far Kövägö-Örsön. 
Mosäs: Viz— Tıhanyban. || Mosö: —küt 
Kövägö-Örsön meleg forräs (Prsry: msc.), —häz 
Keszthelyen (Täb.-k. t.). 
Mög: Hegy— Bad.-Tomajban. 
Mulatö : Meh— Bal.-Füreden. 
Murväa: azon helyek neveiben, a honnan 
epiteshez vagy üttölteshez valö murvät visznek 
(M. Täjsz.); —gödrek Aräcson, Fokszabadin, 
Csopakon; --hänyäs Zänkän, —földek Sze- 
pezden, —tisztäs Vörösberenyben. | Murvas 
— Murnyäs: —mezö Akaliban (Täb.-k. t.). | 
Murzsa Bfö-Kajäron. 
Mühely : Kö— Vonyarczon, köbänyäjäröl. 
Nagy: —mezö Aszöfön, Akaliban, Csopa- 
kon, Bal.-Füreden (Täb.-k. t.), —hegy Paloz- 
nakon (Tab.-k. t.). 
Naäd: 1. Csucsos— Vörsön, Pap— Kenesen; 
2. —verö Szigligeten. | Nadlas (= Nädaläs): 
-—— Öszödön, Balatoni — Rendesen. | Nadas: 
— küt Csopakon 
Negyvenhold Zamärdiban. 
Nemes: —földek Köväg6-Örsön, —i bir- 
tokok Lovason, —legelö Salföldön, a nemeseke& 
volt (Prsty: msc.). 
Netän hatärresz Zalaväron. 
Nezde hatärresz Szärszön ; elöfordul mär 
1093-ban (WENZEL: Vl. 69.) s CsAnkı a szärszöi 
hatärban levö nyesdei vagy nyesthegyi pusztä- 
val azonositja (II. 631.). Csänkı azonbanitt 
teved; a szärszöi hatärban ugyanis van egy 
Nyeshegsy a közsegtöl delre, s egy Nezde ettöl 
delre közvetlenül a szärszö-szölädi hatärszelen; 
az oklevelekben emlitett Nezde ezzel es nem 
a Nyeshegygyel azonos. 
Noszlop-hegy Udvariban (Täb.-k. t. hibaä- 
san: ÖOszlophegy). 
Nosztori puszta &s oldal Csopakon (Täb.- 
karit. hibäsan Vosztori p.), mely Nostrey neven 
mär 1277-ben falu (villa) volt (Csänkt: III. 86.). 
A csopaki közsegläda egy 1781-iki okmänya 
szerint meg a mult szäzadban Nosztre es Nosz- 
tore alakban irjäk nev£t. 
Nyaköcs hatärresz Kilitin. 
Nyälas: —tö Lovason, Kövägsö-Örsön, a 
bekanyälröl (Pesty-nel msc. hibäsan Nyärasto. 
Nyär: 1. —völgy Kövägö-Örsön, a kis- 
örsiek regi templomänak romjaival s temetö- 
helyevel (Pssry: msc.); ®. —as tö Aszöfön ; 
3. —isürü Endreden; 4. Gyikos—os Zamärdi- 
ban ;; valamennyi nyärfäiröl. 
Nyärsashesy Tihanyban (Täb.-k. terk. &s 
HERMAN O.). 
Nyereg: —hät Tihanyban ; —hegy Cso- 
pakon. 
Nyeshegy Szärszön, 1. Nezde szöt. (A — 
= nyers szö «zöld» €s «nedves» Ertelmet 1. a 
Ny.-Tört. Sz.-ban). 
Nyilasi ret Csehiben (Pzsry: msc.). 
Nyires; — Vörsön, Lengyeltötiban (Täb.- 
kari t.); —sziget Vörsön (Pesty: msc.), nyir- 
fairöl. 
Nyolezasi-tö Fokszabadin, alakjäröl, regen 
nagy volt, de 1887-ben lecsapoltäk ; röla vette 
nevet — föld (= Nyugadöhegy — Ökörtilos) 
ugyanott. 
Nyugadöhegsy Fokszabadin & Nyugoti 
berek Bal.-Magyarödon (Täb.-k. t.) fekveseröl. 
Nyul-hegy Kenesen (Pzsty: nısc.). || Nyu- 
las: — Vonyarezon, —megye Udvariban. 
Ö: —vär Szigligeten; —küt Paloznakon ; 
— var (Alsö- es Felsö-) Tihanyban ; utöbbit HER- 
MAN O.hibäsan Dalvär-nak irja; hogy itt reszem- 
röl nincs felreertes s a kettö egymässal azonos, 
bizonyitja a Täb.-k. t.-nck a Hurman O, ältal 
adott terkepväzlattal valö összehasonlitäsa. 
Ökor (2): Fekete— Vörösberenyben. 
Öl: Borjük—a Kilitin; —ak föle Udvarin, 
itt r&gi idökben ölak voltak s a szentgäli mar- 
hak ide järtak legelni. 
Oldal (lejtö ertelemben veve M. Täjsz.) szö- 
valö összetett helynevceket. az illetö föszö alatt. 
