A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 83 
A nevek adäsäban az elöiränyitäst mindenkor a terszini viszonyok nyuj- 
tottäk anepnek. A magaslatok, mint mindenütt, itt is elsörendü szerepüek, s azok 
jelölesere a balatoni ember ket szöt hasznäl, a magasabb a hegy, az alacsonyabb 
a domb, ezek ältalänosan fordulnak elö. mig mellettök a ralom — eleg feltünden — 
csak egyszer fordul elö,; erdekes a csücsos hegy megjelölesere a 76 (2%) szinten 
csak egyszer. E föpontok megjelölese persze nem volt eleg, s igy kerültek a 
helynevek köze a hegy Es domb egyes reszei! a Zelö, hat, oldal, szöllöknel mal, 
ha magasabb &s meredekebb, part, egeszen ältalanos alkalmazäsaban s mellettük 
szörvanyosan egyesevel a far, hajlas es ereszkedö, Jellemzi a täj terszini typusät 
az is, hogy bercz = szikla, orr — csucs €s orozat csak ritkän adnak alkalmat hely- 
nevkepzesre , ilyenek a területen alig vannak , vannak azonban köves helyek s ezek 
megjelöleseben ältalänos a #6 szö hasznälata. A meredekseget jelölö szavak : magas, 
függölös, ranto, vildg vege szinten csak szörvanyos elöforduläsuak. A hägök sze- 
repe mär közlekedesi jelentösegüknel fogva sem csekely s ezekre a hagıto, nyereg, 
kapu, küszöb szavakat talaljuk helyneveinkben. Jö täjekozö pontokat nyujtanak a 
nepnek a hegyek es dombok üregei, kisebb-nagyobb barlangjai, melyek megjelö- 
lesere a /ik, ha mestersegescknek lätszanak (meg ha mindjärt csak a babona teszi is 
azokkä), a pincze &s kemencze szavak jarjäk. A leszakadö omlatag rossz helyeket jelölik 
a romlas &s szakadds szavak, melyek ismet üj vonäst adnak a helynevek ältal meg- 
vazolt täjtypus megismeresehez. Igazi siksag a Balaton melleken nincs s igy annak 
nomenclaturäja nem is fejlödött ki; mindössze a /ap es mely szavak azok, melyek 
e csoportba tartoznak. A hegyek közt elnyulö melyedesekre ältalänos a völ/gy &s 
1520, ritkäbb az ereszteny, lok, tekenyö, gugyor €s a kupolya (kavala, kabola) hasznälata. 
Sajatsägos, hogy a kupa szö, mely pedig a Balaton melleken s különösen Somogy- 
ban ältalanos a melyedesek jelölesere, a helynevekben nem fordul elö. 
A helyszini täjekozödäsban &s a helynevek adasäban a mäsodik föiränyitäst 
a vizrajzi viszonyok adjak s az ezek megjelölesere hasznält szavak ismet 
megfestik a täjtypus vizrajzi kepet. A ällö vizeknek gazdag nomenclaturäjuk van 
jeleül annak, hogy sokfelek ; ältalänos a 70 a tiszta vizfelületek megjelölesere, mint 
ältalänos a derer €Es bogot a nagykiterjedesü sässal, gyekenynyel s näaddal benött 
mocsarakra; a kevesvizü vagy csak idöszakonkint elöntött helyek: mocsär, mocsdrmany, 
mocsolya, tocsa, posvany, pocsade, sdr , ezek mellett van me&g :ng0 (ingoväny), Zap, 
vaklap s egy igen eredeti elnevezes: /ebeli. Ugyancsak ilyen mocsaras helyeket jelöl- 
nek a sarallo es vizallos szavakkal is. A folyövizek kezdetenek megjelölesere älta- 
lanos elnevezes a Aut, igaz, hogy ez alatt rendesen a talajviz felfogäsara keszitett 
üregeket eErtik, de a Balaton melleken tenyleg elöfordulö #z/-aknak több, mint fele 
igazi forras, folyöviz kezdete; a kut szö mellett a dugyogo, csörgo — CSUTZO ES 
forras szavak csak szörvänyosan fordulnak elö. A folyöviz mär most lehet er, folvo, 
patak, sed, vadviz s regen fok mely utöbbi szönak azonban Ertelme megvältozott; 
a hol ezek a vigek megtämadjak, kimossäk a partokat, ott keletkezik a gödör, 
kdtyu, kuszko, szeg, hordalekukböl epül fel a szzget s a hol összeszorulnak, ott 
kepezik a horhot €s torkot. A nagy, valamint a hegyi folyövizeknek, a partkepzö- 
deseknek, a vizi erök nagyobb hatäsaiböl keletkezö földrajzi alakuläsoknak nomen- 
claturäja teljesen hiäanyzik s ezzel az egesz videk vizrajza jellemezve van. A 
visszahüzödö vizek teret a fenek Es apadads szavak jelzik s ezzel a termeszetes 
nomenclaturät ki is meritettük. 
A helyek egy jelentekeny resze arrö)l anövenyröl kapta nevet, a mely 
6* 
