84 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
az illetö helyen terem. Ez ältaläanosan van igy, de a növenyekröl vett helynevek 
közt van nehäny mäsfele is; a regi idökben ugyanis ältalänos dolog volt az, hogy 
a hatarok megjelölesenel bizonyos ven fäk, mint arbor metalis szerepeltek s a 
környek aztäan erröl a fäaröl kapta a nevet;, az illetö helyneveknel (p. o.1. az Alma 
szöt) utaltunk is arra, hogy az maig is ilyen hatärjelölö fär6l kapta a nevet s az 
elnevezes Öösi typusanak bizonyitäsara nehäany regibb oklevel adatät is ideztük ; itt 
csak azert emlitjük e jelenseget külön fel, mert a Balaton mellett ma is vannak 
olyan hires nagy fäk, melyek nemcsak hatärjelölök, hanem nagy területekre fontos 
tajekoztatö pontok. Egy ilyen nagy fa ott all az Akarattya-pusztän, a mäsik annak 
a kis földnyelvnek kellö közepen, a mely Tihanyt a partokkal köti össze, s e ket 
fa a balatoni halasznak a Balaton egesz Ejszaki medenczejeben ket fontos iranyi- 
töja, melyekröl nappal mindenkor könnyen megmondhatja tiszta idöben pontosan 
a helyet, a hol csolnakja lebeg vagy telen a szänja äll. A helynevekben szereplö 
növenynevek a következök: alma, arpa, baraczk, bazsalı, berkenye, borso, borza, 
bucsuk = csuhu, cser, cseresnye, csipke, derezde, dio, dinnye, fenyö, füz, galagonya, 
gyertydn, gyekeny, hajyagfa, hajydına, haraszt, härs, herba (kut), ihar, irem (— üröm), 
Jegenye, kdposzta, kender, komlo, köles, körte, köris (— körös), krumpli, kukoricza, 
lencse, luczerna, magyal, magyaro, mandola, moh, ndd, nyar, nyir, rekettye, repa, 
rozsa, Sdfrän, säs, som, soska, szederj, szil, szilva, szöllö, topolya, tök. 
A helynevekben nemesak egyes növenyneveket, hanem a növenyi täjtypu- 
sok megjelölesere hasznält szavakat is talalunk ; igy az erdövel Es müvelesevel 
kapcsolatosan a következök szerepelnek a helynevekben : erdö, bokor, csalıt, csere 
(eseres, csered, cseri), fenye, fenyer, irtds, remicz, sürü, szadlas, hisztas, törzsökös, tusa- 
kos, tüske, ültetveny, vagas, apros, avas, csonkäs, eregetöo. — A szöllömüveles 
reven keletkezett nevek ezek: Dorkut, borsovany, csaphegy, korkovany, körmicz. — 
A földmüveles-sel kapcsolatosak : csärföldek, danyer, dülo, ekeut, fogas, for- 
gato, föld, gyep, kenyer, kert, megye, parrag, szerü, larlo, tarto, tabla, vontato. — 
A kendermüveles reven kerültek a helynevtärba az dstato es a büdös nevek. — 
A gyümölcstermeles reven: agy, faskert, gyümölcs, edesalma. — A mezö- 
gazdasäg reven: kaszallo, mezö, pazsıt, rel, szena, virdganya, selyem (vet), 
legelö, paskum. 
A helyek egy mäsik jelentekeny resze ällatokr6l kapta nevet. Igy a ma- 
darak közül a következök szerepelnek helynevünkben : dabuka, bagoly, bebicz, 
csalogany (glavicza), esirke, lik, csora, czinege, daru, fecske, golya, gyurgyoka, hollo, 
kanya, keselö, lud, zsiba, pava, pelikan, rigo, szarka, varju, vereb;, a häziällatok 
közül: czzeze, eb, kutya, diszno, kecske, bika, borju, ökör, üszö, bivaly, jJuh, kos, lo, 
szamdr, meg egy elösdi: arüh. Egyeb ällatok közül helyeknek adtak nevet a 
következök : evet, farkas, roka, nyul, szarvas, ürge, hod, vad,; beka, gyik, kigyo, 
hal, csık, harcsa, karasz, küsz, rak, hangya, tücsök, kukacz. Külön emlitem fel 
vegül ameheszetröl vett neveket: mehmulato, €&s kaplarvölgy. 
Minthogy az ällatteny&sztes a nepnek jelentekeny foglalkozasa s nagy 
területen mozog, ezzel kapcsolatosan szinten keletkeztek helynevek ; ilyenek : a*o/, 
allas, dlom, barom, csapäs, csorda, dellö, dös (ter Es völgy), ganye(s retek), gulya, 
Jhalas, kandsz, koslato, ol, sıinter, tılos, ıtato, uszo, usztato. 
Jellemzö a videk közetekbeli alakulasänak egyszerüsegere, hogy a hely- 
nevadäsra nem sok alkalmat adott; e csoportba tartoznak azok a helynevek, melyek- 
ben a következö szök fordulnak elö: zssap, föveny, homok, murva, kö, Kreta, 
