A Balaton-melleki lakossäg neprajza. ka KERE 85 
marvany, mesz, köszörükö, padkö, potyogo kö, szemeskö, tüzkö, so, tovabbä a sarga, 
vörös, feher &s fekete jelzökkel összetett helynevek egy resze. A hol aztän az ember 
ez anyagokat ertekesites vegett fejtette, azokban a helynevekben szerepelnek a követ- 
kezö6 baänya-müszök: dsas, banya, fejlö, hanyds, mühely, vagads €s csakany. 
Bizonyos hatärreszek sovanysäga, termeketlensege eleg arra, hogy a nep 
azt külön elnevezze ; ezekben a nevekben sokszor csillan fel a nep humora, ilyen 
nevek : Bar ne volna, borsovany, böjteny, kopasz, kopar, koldus, sovany. 
Visszhangjukröl kaptäk nevüket a következök : (Csatiogo, ERko, Robogas, 
Robogo, Zöngö öldal. Meglepö az a finomsäg, melylyel a nep a visszhangokat meg- 
különbözteti s a különbsegeket nevvel is kifejezi. 
A termeszetrajzi eredetü helynevekkel kapcsolatosan meg kell jegyeznem, 
hogy nagy különbseg van a növeny- Es az ällatneveket tartalmaz6 helynevek közt. 
Ha egy helyet valamely növenyröl neveznek el p. o. a derezderöl, almafäröl, stb., 
egesz bizonyos az, hogy az a növeny ott termett, vagy terem mäig is; sokszor 
— különösen az egyes faknal 
a nev tül is Elte a fät, ma mär nincs meg a fa, 
de a nep tudja, hogy szäzadokon ät ott ällt, söt azt is, hogy ekkor vagy akkor ezert 
vagy azert pusztult el (l.p. o.a Golyafa nevet a gölya szö alatt). Nem igy vagyunk 
az ällatneveket tartalmazö helynevekkel. Ott van p. o. az Zbhegy, Szamarkö stb. ; 
miert nevezik ezeket ezekröl az ällatokröl, senki sem tudja, alaki hasonlatossägot 
meg räfogni sem lehet,; hogy a nev megszületesenel az ebnek &s szamärnak okvet- 
lenül szerepelnie kellett, az bizonyos, de az esemeny emleke a feledes homälyaba 
borult, s csak a nev maradt meg. Ha ezeket a neveket az illetö csoportba megis 
felvettük, ezzel csak a helynevadäs forräsainak, eszmeköreinek egy csoportjät akar- 
tuk teljesebbe tenni, de.a nev maga — oknyomozö Ertelemben — a megoldatla- 
nok közt marad. E megoldatlan neveket alabb külön összefoglaljuk. 
Mig a helynevek eddig felsorolt csoportjai a termeszeti eletböl meritettek, 
a következö csoportok mär az emberi elettel, az ember megtelepülesevel 
függnek szorosan össze. A falu, közseg, varos mint egyseg szerepel szemben azok- 
kal a legkülönbözöbb £pületekkel, melyek a hatärban vannak szerte szörva, mint: 
csarda, gunyho, gydr, hdz (es häzfolyas), kastely, lak, lakds, major, puszta, pajta, 
palota, szin, kukollo, tegla (vetö helyek), var, verem, malom. A häzhoz tartoz6 
sessio, telek szinten szerepel a helynevekben s meg a megtelepülessel függnek ösz- 
sze azok a nevek, a melyekben a szCk, hely, szallds, s a häzzal, melyekben a hasko, 
gradics, kocsikapu, leczalja szavak fordulnak elö. A falu körül különbözö6 czelokra 
felhasznält Zerek, vasar tartasara valö helyek, a folyökon ätvivö Arad Es pallathid 
(pallö), a Zemetö, a vizek menten a moso-helyek, a tö partjän a rev, a hajo meg- 
ällö helyei, a hatärban levö bodon- es guzs kutak, toväbbä a közlekedesre valö 
gyalogut, Jards, Jaro, ut, orszdgut, a vedelmet czelzö sancz, Löltes, gat, rekesz €s 
földvar mind oly nevek, melyek helynevekül az ember megtelepülesevel kapcsola- 
tosan kerültek alkalmazasba &s forgalomba. 
A Balaton melleken a legnagyobb birtokos mindig az egyhäz volt; s igy 
nem csoda, hogy a helynevek egy jelentekeny resze az egyhäzi &eletböl van 
meritve ; szerepel azokban mindenekelött maga az egyhaz, eklezsia, kaptalan, ple- 
bania, toväbba az egyhäzi epületek : Zemplom, torony, harang, kapolna, klastrom, 
kereszt, az egyhäz szolgäi: az apat, pap, kaplan, bardt, remete, apaäcza, talalkozunk 
a Nagyasszonynyal &s Märia-asszonynyal, a szentek közül Abrahammal, György- 
gyel, Mihalylyal, Donattal &s Cziezellevel; meg vannak emlitve a flaristak is. Talan 
