A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 87 
A nepnevek meglehetösen ritkän vannak meg helyneveinkben ; az angol 
egy angolkert reven fordul elö,; törzsökösnek lätszik a Zot es duger (= horvät), 
Ujabb eredetü a czigany, zsido Es csdngo, a törökseg emleket Örzi a Zatar, török, 
pasa, ösinek lätszik a besenyö, ketes eredetück : görög, rdcez, szerecseny. 
A het napjai közül kettö fordul elö helyneveinkben: a szerda €s Ppentek, 
mely utöbbi a törteneti Ösi helynevek közül valo. 
A katona-elet keves nyomot hagyott helyneveinkben ; e csoportba mind- 
össze azok tartoznak, a melyekben a huszar, had, kapıtany es tabor szavak for- 
dulnak elö. 
A helynevekben rejlö nepetymologiänak, a melyre Kunos J. oly szep 
gyüjtemenyt ällitott össze (M. Nyelvör, 1884.), peldät a Balaton melleken csak 
kettöt talältam ; a nemet Lehen-böl született Zekelt &s az Istvänfi-ütjaböl lett /stenfia 
ütjät. Alaki magyaritäsnak lätszik a Karänczö (Grenze, granicza). 
A —d-vel kepzett helynevek közüla Balaton mellett a következöket 
talältuk : Csered, Fonyod, Gyönköd, Imred, Fod, Kemlöd, Labdi (regen Laad), 
Magyarod, Kömejed, Sajkod, Szantod, Tengerd, Teted. Szıivyv A. a —d kepzövel 
kepzett helyneveket Öösieknek tartja (M. Nyelvör, 1873. II. 104.) s tenyleg Csänkı 
adatai e helyneveknek mintegy felenel az ösiseget igazoljak is. 
A bekes földmüves &letöben nagy esemeny az, ha a hatärban valaki nem 
termeszetes halält hal s azt a helyet, a hol valaki väratlan szerencs£tlen- 
seggel elpusztul, a hol valakit megölnek vagy, ha gonosztevö, felakasztanak, eppen 
erröl az esemenyröl nevezik el ; ide tartoznak azoknak a helyeknek nevei is, melyek 
a marhära nagyon veszedelmesek, a hol a marha elsüpped, megfullad s igy abböl 
a gazdänak kära van; ezekben a helynevekben a következö szavakat talaljuk: 
akasstofa, bitfa, öles, ölö, halal, üto. 
A szamnevek ugyan szerepelnek helyneveinkben, de gyeren s többnyire 
hossz- vagy területmertekkel kapcsolatosan ;, ilyen szämneveink: &ketlö (es par), 
harom, het, nyolcz, husz, negyven, mig a helynevekben elöfordulö mertekek ezek: 
ut, rend, hold &s köböl. 
Jelentekeny szerepük van a helynevek közt a jelzöknek, melyek sokszor 
az objectumot jelzö szö6 nelkül egymagukban is helynevül szolgälnak. A jelzök egy 
resze tisztan a fekvesre vonatkozik s különösen ott van alkalmazäasban, a hol több 
(rendszerint ket) egynevü objectumot kell fekvese szerint megkülönböztetni ; ilye- 
nek : al- Es fel-,; also-, felsö,; belsö — külsö, elsö — hatulso: közecp, közepsöo. — A 
jelzök egy mäsik resze nem a fekvesre, hanem a nagysägra, alakra, minösegre stb. 
vonatkozik, s jellemzö a nep gondolkozäsära, hogy ezck ellenkezö ertelmü pärja 
ha nem is ugyanazon közseg hatäräban, de területünkön feltalälhat6 ;, ilyen päros 
jelzök : meleg, hö (he-) — hideg, horgas, tekeres — igyenes, keskeny — s2cles,; rövid 
— hosszü, keserü, savanyo — cdes, öreg, nagy — kis, csirip, öreg, regi, 6 — Ü): 
nyugado, nyugoti — kelö,; szcp, arany, kiraly — rustya, sötet — vildgos,; szdraz — 
vizes. — A jelzök egy harmadik kis csoportja mindenkor hegyekre vonatkozik, 
ezek: /ato, belato, les, ebedlesö, ör, melyeknek tulajdonk&epen mindnek egy Es ugyan- 
azon alapertelmök van. — Olyan jelzök, melyeknek ellentetes ertelmü pärjuk nincs 
meg a helynevekben, a következök : kerek (karika, kerck), tiszta, vekony, rikato, belı, 
haj)galo, czifra, derek, fingo, varsds, pipas, szellös (szeles), veszverte. 
A hely megjelölesenek egyik mödja az, hogy a helynev ältal jelält nagyobb 
terület r&esze&t jelölik meg; igy aztän egy hegynek, dombnak stb. lehet aa, föle, 
