88 b A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
ldba, feje, mejeke, környeke, mente, möge, szele, oldala, köze, eleje, vege. A hely meg- 
jelölesenek egy mäsik mödja a hatärozö6öi forma, s.az ilyen helynevekben for- 
dulnak elö a következö hatärozö szök: «alatt, felett, alul, fölül, kiväl, belül, föl, 
föle, be, altal, keresztül. 
A helynevadas forräsait &s eszmeköret e csoportok kiväalogatäsäval immaär 
elegge megjelöltük, s ezzel rämutattunk arra, hogy a nep a maga hatäraban levö 
helyeket hogyan es miröl nevezi el. Ezek utän meg egy kerdes maradna hätra &s 
ez a helynevek kora. Mär a csoportok felsorolasänäl utaltunk itt-ott arra, hogy ez 
vagy ama csoport helynevei ätlagosan €s viszonylagosan regiebbek vagy üjabbak, 
hogy a helynevek egysora ösi typusü stb. Igy p. 0. a szomszedos közsegekröl vett 
helynevek tüulnyom6an az ürberi rendezessel egyidejüek s igy 50--60 eEvesek; a. 
csaladokröl vett helynevek, tekintve, hogy a Balaton mell&kenek üjabb benepesü- 
lese a XVIIl. szäzad elejere esik, ätlagban 200 evesek, ezeknel regiebbeknek lät- 
szanak a szemely (ferfi) nevekkel jelölt hatärnevek, meg regiebbeknek a —d-vel 
kepzett helynevek. Ha ez adatok hozzävetölegesek is, s abszolut erteket nekik nem 
tulajdonithatunk, egyet ketsegtelenül bizonyitanak Es ez az, hogy a helynevek mai 
gyüjtemenye a legkülönbözöbb korok maradekaiböl kialakult mozaik. Ez egyes 
korok szetbontäsa es kimutatäsa annak, hogy mely helynevek melyik korböl valök, 
a helynevek anyaga mikent szaporodott fel idök folyamän, mikor, mivel s kiktöl 
gyarapodott, mindez a nyelvesz es törtenesz dolga, a melyet azonban meg sem ezen, 
sem mäs területen senki el nem vegzett Magyarorszägon. 
A törteneti adatok közlese annyit megis megmutat. hogy e teren kellö nyel- 
veszeti es törteneti utänjärässal eredmenyhez lehet jutni, mert 46 olyan helynevünk 
van, melyek keresztenysegünk elsö szäzadaiböl okmänyilag igazolhatök. Elsö helyen 
emlitem a Balaton es Zala neveket, melyek a magyarsäg megtelepedese elötti 
idökböl igazolhatök s a következökben felsorolom azokat, a melyek a Xl--XV. 
szäzadokban constatälhatök voltak: Akarattya, Apatı, Abraham, Becze, Bereny, 
Bezseny, Battydn, Csaäszta, Csitteny, Dids, Ecser, Eger, Fok, Fonyod, Fülöp, Gamas, 
Gam, Gyönköd, Gyugy, Heviz, Hidvcg, Hunta, Faba, Fod, Kek, Kolon, Labdı, 
Lesencze, Mama, Nesde, Nosztori, Oszlär, Pentekhely, Saghi, Sandor, Sasdi, Sio, 
Siske, Szdntod, Tengerd, Törek, Vonyarcz, Zamdrdi. Megjegyzem, hogy ezt az 
anyagot a törteneti kutatäs akkor vetette föl, mikor csak a lakott helyeket kereste, 
s ha a különböz6 s különösen a hatärjärö okleveleknek többi helynevi anyagät is 
feldolgozza, ez a jegyzek tetemesen ki fog bövülni. 
Az ethnographus elött e törteneti helyneveknek rendkivüli ertekük van, mert, 
hogy ezek mind a mai napig fenmaradjanak, ezen a területen ällandö magyar 
lakossägnak kellett elnie az elsö szäzadtöl az utolsöig, mely e neveket apäröl fiüra 
adta toväbb; ez adatok tehät azt bizonyitäk, hogy a magyar lakössäg folytonos- 
säga az egesz kilencz szäzad alatt meg nem szakadt, a tatärjäräs, törökduläs meg- 
apaszthatta, ideiglenesen szetkergethette a föld nepet, de meg nem semmisithette 
s az üj települesek mindenkor a regi magyar lakossäg maradekaihoz järultak hozzä, 
azt gyarapitottäk, a helyneveket azoktöl vettek ät €s adtäk tovabb örökül utödaiknak. 
Ha a helyneveket nemzetisegi szempontböl vesszük vizsgälat alä, levonhatjuk 
azt a mäsik ethnographiai tanusägot, hogy a mennyiben a helynevek tülnyom6ö 
resze tiszta magyar eredetü, a Balaton melleken a lakossägban a magyarsäg min- 
denkor tulnyom6 többsegben volt. Idegen elemek konstatälhatök ; vannak sztäv €s 
nemet hatäsra vallö helyneveink, amaz eleg sok, emez igen keves; mindezek azon- 
