A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 91 
jogi kapcsokat alkotott Magyarorszag s az örökös tartomänyok között. Ez emle- 
kezetes idöszak a modern Magyarorszdg alakuldsanak kezdö kora Ss azert kiväalöan 
erdekes hazänk nepessegenek ez idöbeli szämät ismerni. Ez mondja meg, milyen 
szämbeli eröben került ki nemzetünk az elöz6 szäzadok kül- &es belharczaiböl, mi 
maradt meg belöle emberben €s vagyonban s minö anyagi &s szellemi töke birto- 
käban lepett arra az ütra, mely ertelmi Es politikai, erkölcsi &s gazdasägi tehetse- 
geinek teljes kifejtesevel mai fejlödesenek magaslatära elvezette. A mozgalmas, 
rombolö harczok idejet zärja be s a bekes polgarositö munka korszakät nyitja 
meg a jelzett idöszak a magyar nemzet &Eleteben.»! Az 1720.—21. ev adatai tehät 
annak a romhalmaznak a kepet adjak meg, a melyböl Magyarorszäg mai lakossäga 
kialakult s ez a k&p maga sivärsagäban minden k£pzeletet szinte hihetetlenül tülhalad. 
Magyarorszäg 1720—1721. evi nepesseget AcsApy IcnAcz szamitotta ki. Az 
1715-ben vegrehajtott s 1720-ban megismetelt nagy orszagos Öösszeiräs, mely köz- 
segröl-közsegre, väarmegyeröl-värmegyere ment, s melynek czelja az adözäs rend- 
szerenek ujja szervezese s az ällami adöteher aränyosabb &s igazsägosabb szetosz- 
täsa volt, az akkori nepesseg legszelesebb reteget, az adököteleseket, tehät a värosi 
polgärsägot es földesüuri hatalom alatt allö ürberes nepesseget, melyek elsö sorban 
viseltek a közterheket, az ällami adöt Zeldjesen, söt nagyobbara nevszerint is felölelik 
s a közsegek Es adöhäztartäsok szamät teljes pontossäggal mutatjäk be. A meny- 
nyiben bizonyos elemek szegenysegök miatt vagy mäs okokböl akär ällandö, akär 
ideiglenes mentesseget elvezven, ez összeiräsböl kihagyattak, ezen nem adözök vagy 
különös mödon adözök pötlasära AcsApy az egykorü vagy közelegykorü kütfökböl, 
tökepen az urbariumokböl a különböz6 orszägreszek viszonyainak megfelelö ätlag- 
szämot ällapitott meg. A häztartäsok igy kiszämitott összegeböl azonban meg mindig 
hiänyzott a nemesseg, a papsäg, a tanitök €s zsidök. A nemesseg szämänak meg- 
allapitäsara az 1715. es 1720. evi összeiräsokban lelt anyagon kivül föleg az 1705—9. 
evekböl fenmaradt nemesi összeiräsok, a hol egykorü vagy közelkorü kütfö nem 
kinälkozott, az 1847. ev törvenyhatösagonkint külön megällapitott aränyszämai hasz- 
nältattak fel. A zsidöknäl alapul az 1698/9, 1720/1., 1727/8, 1735/8. &s 1750. ev 
körüli összeiräsok szolgältak, melyek közül az 1735/8. evi az orszäg legnagyobb 
reszeböl nev- Es lelekszäm, szärmazasa, foglalkozäsa, vagyoni viszonyai szerint sorolja 
fel a zsidö lakossägot. Vegül a papi Es tanitöi karnäl a mai viszonyokböl kellett 
kiindulni, s minthogy ma az egyhäzi szolgälattal  foglalkozök az összlakossägnak 
csak 0'13, a tanügyi szolgälatban levök 025°/,-at teszik, a különbözö helyi viszo- 
nyoknak figyelembe vetelevel elterö — 0:1°/, mint minimum &s 0:3°/, mint maxi- 
mum közt vältozö — aränyszam alkalmaztatott. 
Ennek a munkälatnak vegeredmenye a következö: 
Volt Magyarorszägon (Erdelylyel) az 1721-ik evben: 
Nentesup ern at. 134,265 lelek 5:26 °/, 
Bapesmtan top: DO) 77 E> 0:21 >» 
Polgär Es jobbagy . . 2.401,582 » 94:08 » 
DSIGORTE I De oe: 11,374 >» 0:45 
Összesen. . 2.552,598 lelek 100:00 /,. 
! Magyarorszäg nepessege a pragmatica sanctiö koräban 1720—21. (Magy. Statisztikai 
Közlem., Uj folyam, XII. k.) Budapest, 1896. E munka szerzöje dr. AcsApy IGnAcz, elöszavät, 
melyböl e sorokat idezzük, dr. JEKELFALUSSY JÖzsEF irta, 
