94 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Ezek utän pedig ätterhetünk a mi területünkre a Balaton mellekere, hogy 
annak 1720-iki kepesseget ismerjük meg. A 93. lapon levö täbläzatban összefoglaltam 
mindazon adatokat, a melyeket erre vonatkozölag az 1715 &s 1720. evi összeiräsokb6l 
AcsApy ältal összeällitott täbläzatokban talältam. Az elsö rovat a közseg nevet adja 
meg, ezt követik az 1715. majd az 1720. evi összeiräsok adatai; AcsApy täbläzataiböl 
kihagytam azokat a rovatokat, melyek a Balaton-melleki közsegeknel kitöltetlenek, 
igy az 1715-iki összeiräsban a jogi ällapotot feltüntetö rovatok közül a nemesseget 
es m.-varosi polgärsäget, a nevszerint felsorolt lakossagböl az oläh nevüeket, az 
1720-iki összeirasban a jogi äallapotot feltüntetö rovatok közül a m.-väsosi polgär- 
säget Es az «egycb» rovatot, a nev szerint felsorolt lakossagböl a nemet Es oläh 
nevüeket. 
Ez a rendkivül becses tabläzat vilägitja meg a Balaton-mellekenek nepessegi 
viszonyait az 1720-diki esztendöben s ebböl meglehetös szabatossäggal väzolhatjuk 
meg az akkori nepesseg kepet. 
Mindenek elött szemünkbe tünik, hogy a Balaton tükren ma osztozkod6ö 
50 közseg közül — Keszthelyt es Keszthely polgärvärost egynek veve — e täbla- 
zat csak 39-et emlit. A somogymegyei 16 balatonparti közsegböl nem emlittetik 
Boglar &s Balaton-Szent-György. A kettö közül Bogläar ugyan akkor mär megvolt, 
de curialis nemesi — s igy nem adözö6 — közseg leven, az adökötelesek jegyze- 
keböl termeszetesen kihagyatott, Balaton-Szent-György, mint közseg, 1720-ban meg 
tenyleg nem letezett s az 1720-diki összeiras pontosan megmondja, hogy ez.akkor 
meg csak Balaton-Bereny pusztäja volt (AcsApy i. h. 363. 1.). Ämde annak a tap- 
sonyi nagygyülesnek 1726. nov. 6-an kelt jegyzökönyveben, a melyen Somogy 
megye akkori birtokosai kivetettek magukra a pannonhalmi apätsägnak jarö tized- 
adöt, s a hol minden közseg Es minden puszta külön lett megadöztatva Festetits 
Kristöf uradalmai közt B.-Szent-György mär mint közseg szerepel s igy 1720 es 
1726 közt keletkezett. (Csänvyı F., Lapok Somogy megye multjaböl, Kaposvar, 
1889. 21. 1.) Az 1720-diki jegyzekben nem szerepel meg Zamärdi sem, ellenben 
ott talaljuk mint közseget Szäntödot; az Összeiräs szerint Zamärdi akkor Szäntöd 
közseg pusztäja volt, mig ma megforditva äll a dolog, Zamärdi puszta közsegge 
fejlödött s ma ehhez tartozik a pusztävä visszafejlödött Szäntöd egykori közseg 
(AcsApy, i. h. 363.), Zamärdi közseg tehät az 1720-iki összeiräs utän keletkezett 
s igy Pesty Frigyes gyütöjenek azon adata, hogy Zamärdi a hagyomäny szerint 
1720-ban keletkezett, meglehetös pontossäggal talälta el az igazat (Pesty msc.). De 
az Uüjonnan alakult Zamärdi nem ällott meg mai helyen, a mai lakossäg nekem a 
Säfränkert es Puszta nevü hatärreszeken jelölte meg azt a területet, a melyen az 
elsö (1720. utän szämitva) közseg ällott, s ott annak temetöjet is megtalältäk. Lelle 
közseg az 1715-diki jegyzekben szinten nem szerepel, de az 1720-diki jegyzekben 
mär bennfoglaltatik; e jelenseg okät az 1720-diki összeiräs pontosan megadja, mert 
megmondja, hogy Lelle 1717-61 kezdve települt. Somogy megyenek a Balaton 
partjän tartözkodö mai 16 közsege közül tehät 1715-ben csak 13 volt meg £s pedig: 
Kiliti, Endred, Köröshegy, Szärsz6, Öszöd, Faluszemes, Boglär, Csehi, Orda, Len- 
gyeltöti, Bal.-Keresztur, Bal.-Bereny es Vörs; nem volt meg Lelle, mely 1717-ben 
keletkezett, nem Zamärdi es Balaton-Szent-György, melyek 1720 utän keletkeztek, 
ellenben közseg volt akkor Szäntöd, mely 1720 utän pusztava lett. 
A Veszprem megyehez tartozö mai 6 közseg közül 1720-ban meg volt 5 Es pedig 
Kenese, Vörös-Bereny, Bfö-Kajär, Fokszabadi &s Siöfok, ellenben nem volt meg 
