A Balaton-melleki lakossag neprajza. 95 
Almädi, melynek területe akkor Vörös-Berenyhez tartozott s mely csak 1877-ben 
alakult külön közsegge. Igaz, hogy Siöfok az 1715-diki jegyzekben nem fordul elö, 
de nyilvanvalö, hogy ez az összeirö bizottsäg hibajaböl maradt ki, mert azert az 
összeiras megemliti, hogy Siöfoknak 1715-ben pusztäja volt Törek (ma Somogy 
megye Kiliti közsegenek hatäräban), melyet 10 frtert bereltek. (AcsApy, 389,) 
A Zala megyehez tartozö mai 28 közseg közül az 1720-diki täbläzatban csak 
20 szerepel; ezek: B.-Magyaröd, Zalavar, Keszthely (es Keszthely Polgärväros), 
Meszes-Györök, Balaton-Ederies, Szigliget, Bad.-Tomaj, Salföld, Rendes, Kövägö- 
Örs, Szepezd, Udvari, Aszöfö, Tihany, B.-Füred, Aräcs, Csopak, Paloznak, Lovas 
es Alsö-Örs. Lätjuk, hogy Salföld es Udvari az 1715-diki jegyzekben nem szere- 
pelnek s az összeiräs jegyzetei megmondjäk, hogy a kettö közül Udvari 1719-ben 
nepesittetett be (AcsApy, 392.), igaz, hogy e jegyzetek nem emlitik, hogy Salföld 
az 1715-diki jegyzekböl miert maradt ki, de tekintve azt, hogy Salföld fökepen 
Kövagö-Örsböl nepesült be, a melyröl pedig az 1715-diki összeiräs azt mondja, 
hogy «lakosai jövevenyek», s tekintve tovabbä azt is, hogy Salföld a közsegek 
földesurainak 1715-diki nevjegyzekeben nem szerepel, ellenben az 1720-diki nev- 
jegyzek szerint annak a Domokos csalädnak birtokäul emlittetik (AcsApy, 395.), 
a mely csalädnak 1715-ben a többi közt Kövags-Örsön es Rendesen voltak birto- 
kai, de Salföldön meg nem (AcsApy, 393.), mindezek alapjan Salföld minden valö- 
szinüseg szerint szinten az 1715. es 1720. evek közti idöszakban keletkezett. Az 
1715-diki összeiräs ezenkivül megmondja azt is, hogy Balaton-Ederics sokaig puszta 
volt s csak most (1715-ben) kezdik telepiteni (AcsApy, 392.) s vegül, hogy a jegy- 
zekekböl Kövesd es Tördemicz azert maradtak ki, mert ezek curialis nemesi köz- 
segek voltak. E jegyzekekben egyaältaläban nem szerepelnek a következö mai 
közsegek: Egenföld, Gyenes-Diäs. Vonyarcz-Vashegy, Zänka, Akali &s Örvenyes. 
Ezek közül Zänkäröl tudjuk, hogy az 1736-ban meg puszta volt, akkor szälltäk 
meg a Töt-Väzsonyböl idejött nemetek, a kik 1731-ben hagytäk el regi hazäjukat, 
az akkori «nagy römai birodalmat», de Töt-Väzsonyban nem ereztek jöl magukat 
s igy vonultak az akkor puszta Zänkara (Tnurı E: A zänkai ev. ref. egyhäz rövid 
törtenete, Budapest, 1886.), Egenföld, Akali es Örvenyes 1720 utän, de meg a 
XVIN. szazadban keletkeztek. Gyenes-Dias es Vonyarcz-Vashegy a XVIIl. szäzad- 
ban Keszthely szöllöhegyeit kepeztek, az elsö 1840-ben, a mäsodik 1846-ban vagy 
1850-ben (l. 15. 1.) lett önäallö közsegge. Ezek szerint tehät a zalamegyei 28 köz- 
segböl 1715 elött megvolt 21 közseg, ehhez järult 1715-ben Balaton-Ederics, 
1719-ben Udvari, 1715 es 1720 közt Salföld, 1736-ban Zänka, 1720 utän, de meg 
a XVIII. szazadban Egenföld, Akali es Örvenyes s vegül a XIX. szäzad derekän 
Vonyarcz-Vashegy Es Gryenes-Diaäs. 
Összegezve immär a härom megye balatonparti közsegeinek kialakuläsi törte- 
netet, latjuk, hogy a mai 50 közseg közül 
1715 elött megvolt mär . . u LS ne 0 rl 
1715-ben nepesittetett B. ol 1 
Alb» >» Lelle . 1 
1719 » > Udvari 1 
1715—1720 közt > Salföld 1 
1721—1726 » > B.-Szt.-György 1 
Nil 5 ce 2 
