A Balaton-melleki lakossäg neprajza. m 99 
hogy a reformätusok szäma 1880-ban 460, 1890-ben 410, 1899-ben pedig csak 372 
volt, mert azt jelenti, hogy Endreden Eeppen a törzsökös Es tiszta magyar birtokos 
lakossag 100 Ev alatt semmit sem szaporodott, a 100 evet követö 20 Evben pedig 
rohamosan apadt. A hagyomäny szerint különben Endr&ed magyar lakossäga härom 
kis falueböl szürödött össze, mert a mai hatärban tulajdonkepen härom falu volt: 
Endred, Kis-Endred es Kotlok, mely utöbbi kettönek emleket maig örzi a hatar 
hasonlö nevü ket resze (läsd Pksty: msc, &s a «Helynevekröl» szölö szakasz Kis- 
Endred ezimszöjät). 
Köröshegyen, melyet a hagyomany szerint Pap Istvan es Kovacs nevü egye- 
nek szällottak meg elöször (Pesty, msc.), a reformätus anyakönyvben talalt fel- 
jegyzesek szerint a reformaätus lakossäg szama volt: 1793-ban 704, 1794-ben 662, 
1795-ben 676, 1813-ban 693 ;, ha ezeket összehasonlitjuk a reformätusok 1890-diki 
szamaval, 744-vel, latjuk, hogy van ugyan szaporodäs, de az igen lassü. 
Zankäan 1786-ban 43 ev. reformätus es 22 ägostai hitvallasü s igy Öösszesen 
65 csaläd (Tnurı E., i. h. 19.), vagyis mintegy 390 egyen volt a katholikusok &s 
zsidök nelkül, ami minden esetre igen magas szäm a lakossäg 1890-diki szamahoz 
a 444-hez viszonyitva, melyböl ugyanakkor csak 302 ev. reformätus €s ägostai hit- 
vallasü volt. Itt tehät ismet a reformätusok fogyasäval talälkozunk. Pontosabb, de 
meg kisebb reszletre vonatkozö adat az, mely szerint Zänkän az ev. reformatusok 
szama 209 volt, mi a reformätusoknak az 1890-diki szämäval 170-vel összehason- 
litva, ismet a reformätusok szämänak csökkeneset bizonyitja. 
Aszöfön a r. katholikus plebänia irattära örzi az 1776-diki urbarium egy 
kivonatos lajstromät. E szerint akkor Aszöfön volt: örökös jobbägy 22, szabad 
menetelü zseller 3, maga hazaban lakö6 örökös zseller 5, maga häzaban lakö6 sza- 
bad menetelü zseller 9 s vegül mäsnal lak6 örökös zseller 1. Ez összesen 40 csaläd 
s igy mintegy 240 lelek, mig 1890-ben 394. 
Tihanyböl ismet csak a reformätusok szämät ismerjük ; ott benczes apätsäg 
leven, a reformätusok szäma jelentekeny soha sem volt; a reformätus anyakönyv 
feljegyzese szerint volt Tihanyban 1774-ben 123 reformätus; ugyanezek szäma 
ugyanazon forräs szerint 1868-ban 114, 1893-ban mär csak 103, tehät a reformätus 
elem ismet nemcsak nem szaporodott, hanem egyenesen megfogyott! 
Az felsö-örsi röm. katholikus anyakönyv az 1. lapon «Status animorum in 
possessionibus Felsö-Örs, qua matrice aliisque eidem proxime advicinantibus etc.» 
czimen felsorolja, hogy 1738-ban volt Csopakon 9, Vörös-Berenyben 11, Kövesden 11, 
A.-Örsön 12, Lovason 9 &s Paloznakon 9 r. katholikus s igy összesen 61 csaläd 
vagyis mintegy 366 lelek. Ugyanezen falvakban 1890-ben a r. katholikusok szäma 
összesen 1287 volt. 
A mai Kenese hatärän egy idöben 4 közseg osztozkodott: Kenese, Mäma, 
Sändor €s Csitteny, ma csak Kenese äll közülök, mig a többi härom emleket egy- 
egy hatärnev örizi. A jezsuitäk györi kollegiuma Mämät, Sändort es Csittenyt 1639-ben 
nyerte birtokul, akkor meg mind a härom közseg ällt. A kollegium 1646-ban mär 
urbariumot eszközölt, melynek 1666-ban bövitett &s mödositott mäsolatät Örzi a 
kenesei r. katholikus plebänia, de ezekben Csitteny mint közseg mär nem szerepel. 
Mäma &€s Sändor valöszinüleg az 1690—1711-ig terjedö idöközben pusztultak el a 
kuruczhäboruban, 1720-ban mär nyomuk sincs. Az 1666-iki urbariumban felsorolt 
esalädneveknek a kenesei XVII. szäzadbeli anyakönyvekböl összeällitott csaläd- 
jegyzekkel valö egybevetese azonban arröl gyöz meg, hogy Mäma es Sändor lak6i 
7*F 
