A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 105 
72:6°/,-val emelkedett, addig a reformätusoknäl az 23:5°/,-val csökkent, a mi a ket 
felekezet között 96°1°/, különbseget tesz ki! 
Es igy az a täblazat, a melyet tulajdonkepen a nepszäm megällapitäsära szer- 
kesztettünk a XVIII. es XIX. szäzad születesi adataiböl, noha eredeti czeljanak meg 
nem felelhetett, mert aXVIll. szazad adatai egy Eevre megällapithatök nem voltak s 
mert a születesi Evi ätlag a lakossäg ket föfelekezete közt öriäsi különbseget muta- 
tott fel, ez a täbläzat egyszerre irtöztatö pusztuläsnak, a reformätus lakossäg roha- 
mos kihaläsänak kepet leplezi le elöttünk. Noha a pusztuläsra az egyes közsegeknel 
csak iment felsorolt adatok figyelmesse tettek, az adatok szörvänyossäga meg- 
engedte annak feltetelezeset, hogy a nevezett nehäny közsegben a reformätus elem 
pusztulasät helyi okok — kivändorläs stb. — okoztäk, de hogy ez a pusztuläs nem 
helyi okokböl függ, nemesak arra a nehäny falura terjed. ki, hanem a Balatonpart 
egesz reformätus lakossägära, az csak itt, e täbläzatok reven tünik ki elöször. 
A reformätus elem pusztuläsänak oka a Balaton melleken az «egyke» vagy 
egygyermekrendszer rettentö nyavalyäja; a ki a Balaton mellett csak egyszer is 
megfordult, tudja ezt; s a mikor a röm. katholikusok születesi täbläzatäban 45 
közseg közül 5-öt olyant talältunk, a hol a születesek abszolut szäma szäz Ev alatt 
vagy megällapodott, vagy megcesökkent, semmi ketseg sem lehet az iränt, hogy 
ezek oly közsegek, a melyekben a lakossäg vegyes, r. katholikus &s ev. reformätus, 
es hogy azokban az ev. reformätusok közt elterjedt kör immär a lakossäg römai 
katholikus elemeit is megmetelyezte. 
Ezek alapjan pedig mär most kimondhatjuk, hogy a Balatonpart mai nepes- 
segenek kialakuläsaban a jelen szazadban a reformätus elemnek csak negativ resze 
volt, szama megapadt, a gazdasägi küzdelmet nem ällta ki, fokozatosan adta ät az 
eddig sajat maga ältal elfoglalt tert mäs felekezetnek, mäs nepeknek, s az egy- 
gyermekrendszer elfogadäsa ältal elvesztven sajat erkölcsi alapjat, önzeset meg- 
nyugtatö fatalismussal nezi sajat verenek, fajanak Es vagyonanak vegsö pusztuläsät. 
III. A Balatonpart nepessege 1828 - 1890-ig. 
Lupovscus Nacy tudatommal az elsö azok közül, kik a Balatonpart közsegeinek 
nepszamät, nemcsak egyenkint, de mindjart valläsilag is szetbontva, közöltek. Mun- 
käja, mely az adatokat magäban foglalja, «Notitiae Politico-geographico-statisticae 
inelyti Regni Hungariae» czimen Budan 1828-ban jelent meg. Adatait felhasznältam 
«A Balatonpart nepszäma a XIX. szäzadban» czimü täbläzatom elsö rovatäban. 
Minthogy Gyenes-Diäs es Vonyarcz-Vashegy akkor meg nem &Elveztek önällö poli- 
tikai szervezetet, ezek nepe, valamint Keszthely polgärvärose is Keszthely lakossa- 
gäban, Almädie pedig Vörös-Berenyeben van összefoglalva. Nacy L. az egyhäzi es 
egyeb kimutatäsokböl meritette, az adatok meglehetös pontossägra tarthatnak igenyt 
s taläan inkäbb valamivel kisebbek, mint nagyobbak a valösagnäl. Hogy ez adatok 
pontosan mely evre vonatkoznak, nem tudjuk, a munka összeällitäsa 2—3 eEvet 
föltetlenül igenybe vett s igy körülbelül az 1825. evre vonatkozik, de mert ezt 
pontosan megällapitani nem lehetett, s mert egyältaläban nem bizonyos, hogy Nacy 
a különbözö adatokat nem javitgatta-e az utolsö6 napig s igy nem kerültek-e abba 
1826., 1827. söt 1828-iki adatok is, a täbläzatban az Ev jelzeseben megtartottam a 
könyv megjelenesenek evet. Teljesen &s vältozatlanul hasznäljäk fel Lupovıcus NaGy 
