110 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
A tabläazatböl kitünik, hogy a Balaton melleken negy valläs van elterjedve, 
a röm. katholikus, az ev. reformätus, az ägostai evangelikus es a zsidö. Mär itt a 
tabläzat reszletezese elött meg kell jegyeznünk, hogy a Balaton melleken a fele- 
kezet es a nemzetiseg meglehetösen egyet jelent. A Balaton mellekenek egesz 
agostai evangelikus lakossäga, ha ma mär reszben tiszta magyar is, eredetiben 
n&met volt es nemet reszben ma is. Kövägö-Örs, Szepezd, Zänka, Akali ägostai 
hitvallaslı hivei szäz Ev alatt teljesen elmagyarosodtak, meg a csalädnevekben is 
(Sifertekerböl Sebestyen, a Kruczlerekböl Kuruczok stb. lettek), ellenben Lengyeltöti- 
nak häcsi nemetei, kiket Baranyaböl telepitett ide FrcHrtis bär6, ma is sväbok, noha 
eppoly magyar erzelmüek, mint a zalaiak. Hasonlök&pen nemet eredü a zsidösäg, 
noha ez is rendkivül elmagyarosodott annyira, hogy mär az itt született mäsodik 
nemzedek anyanyelve tiszta magyar s csak akkor tud nemetül, ha ezt felnött kora- 
ban külön megtanulta, A vegyes, vagyis oly falvakban, hol mar. katholikus &s ev. 
reformätus El együtt, a törzsökös magyarsägot a reformätus elem kepviseli, ez volt 
a kisbirtokos parasztsag, mely köre különösen a katholikus egyhazi birtokok reven 
települt le a katholikus elem; ez utöbbinak e vegyes falvakban egeszen jövö-menö 
termeszete van; az urasäg mint cseledeit hozza egyik birtokäröl ide s viszi, ha a 
szükseg ügy kivänja, innen egy mäsikra,; belöle keves csaläd települ meg veglege- 
sen, s ezekböl is meg kevesebb izmosodik, fejlödik idök multän törzsökösse. Vegül 
a r. katholikus falvakban, a hol ez elem 80—95°/,-ot is kitesz, a törzsökös magyar- 
sägot a katholikusok kepviselik, de ez a magyarsäg, minthogy a falvakban a beköl- 
tözö katholikus nepesseg a felekezet közössege folytän könyebben gyökerezik meg, 
sokkal kevesebbet Öörzött meg azokböl az ösi erös jellegekböl, a melyek a balaton- 
parti reformätusokat oly elesen kiemelik a lakossäg ältalänos s mär sokkal halva- 
nyabb kepeböl s melyek miatt a balatonmelleki magyarsäg igazi typusaiul Eeppen 
a reformätusokat szeretjük megjelölni. 
Ezeket tudva, a täbläzat szamai nagyon is elevenen beszelnek nekünk. A röm. 
katholikusok 1828-töl 1851-ig ätlag mintegy 65°/,-ät tettek; az 1830-diki valöszinüt- 
len szamot figyelembe nem veve, a katholikus elem semmi nagyobb emelkedest 
nem mutat; ezutän 1851-töl 1865-ig leszall 62'65°/,-ra, azontül azonban — noha 
az 1869-diki szamot nem ismerjük — ällandöan emelkedik, 1880-ban csaknem 70, 
1890-ben pedig kerek 72°/,-ät teszi ki a lakossägnak. A csökkenes összeesik a 
magyarsäagnak az 1848/49-diki szabadsagharczra következett elnyomaäsa idejevel, az 
allandö es fokozatos fejlödes az Ausztriäval törtent kiegyezest követö consolidält 
allapotok idejevel. A balatonparti nepesseg katholikus eleme tehät az ideiglenes 
csökkenest figyelmen kivül hagyva 1828-töl kezdve 1890-ig 62°/,-kal emelkedett, 
meg pedig feltetlenül egy mäsik valläs roväsara. Ez a mäsik valläs pedig nem az 
agostai evangelikus, nem is a zsidö, hanem az ev. reformätus volt, tehät Eppen az, 
mely a Balatonpart legtörzsökösebb magyarsägät nevezte magä£nak. 
Mekkora volt a reformätus elem 1828-ban, nem tudjuk, mert Lupoviıcus NAGy 
az ev. reformätusokat Es ägostaiakat együtt mutatja ki; 1830-diki szamuk azonban 
mär ismeretes s e szerint a lakossägnak 27 00°/,-ät tettek; e szam bär lassan, de 
fokozatosan emelkedik 1865-ig 3002°/,-ra, a melyben maximumät eri el. 1865-töl 
1880-ig azonban leszall 2076, 1890-ig 19'15°/,-ra s igy 25 Ev alatt többet vesztett, 
mint a mennyit nyert az azt megelözött 35 ev alatt! Ennek az irtözatos hanyatläs- 
nak közvetlen oka az egygyermekrendszer, mely ezek szerint a balatonparti 
magyarsagnak 1865 körül lett dulö nyavalyajava. S a kör keletkezese idöpontja- 
