A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 1] 
nak ilyeten megällapitasa egyben megmutatja azt a melyebb gazdasagi okot is, 
mely magät a kört szülte. Emlitettük, hogy ez a reformätus lakossäg kisbirtokos 
volt; a tagositäs a Balaton melleken a hatvanas evekben hajtatott vegre, akkor 
kapta a paraszt (a Balaton melleken: pögär) az elsö szabad birtokot, melylyel tel- 
jesen, akarata szerint rendelkezhetett. A jobbägysäg, a parasztsäg önällösitäsa, mint 
az egesz orszägban, a Balaton melleken is keszületlenül talälta a nepet, ez foly- 
tatta a regi gazdälkodäsi rendszert, a melyben a rövid munkäs nyarat, hosszü tet- 
lenül töltött tel követte, s ez a rendszer sem a fokozottabb igenyeknek meg nem 
felelt, sem a gazdasägi elet különbözö teren nyilvanulö ältalänos haladashoz alkal- 
mazkodni nem tudott. A kisgazda ezt latta, de tanäcstalanul, segitseg nelkül allott, 
belätta, hogy földje csak Eppen egy csalädnak a megelheteset biztositja s mert 
birtokät felaprözni nem akarta, a modern gazdasagi elet követelmenyei szerint 
berendezni nem tudta, megijedt a sok gyermektöl, kik közül birtokanak örököse 
csak egy lehetett, mig a többire csak a nyomort hagyhatta örökül s szorult hely- 
zeteben segitett magän a legrettenetesebb mödon, az egygyerek rendszer elfoga- 
dasäval, a sajat fajanak biztos pusztuläsäval. 
Az ägostai hitvalläsuak szama 1830-ban az egesz lakossägnak 2°79°/,-ät tette. 
E szam ällandöan, fokozatosan s meglehetösen egyenletesen emelkedett 1865-ig, 
a mikor 3'20°%/,ban maximumät erte el. Ezutän 1880-ig ugyan valamelyest (0:12°),) 
apadt, de 1890-ben mär ismet lassü emelkedest mutat. 
A zsidösäg 1828-ban a lakossägnak csak 244°/,-ät tette; ettöl kezdve lassan 
emelkedett 1851-ig 2:95°/,-ra. 1851. es 1865 közt azonban egy hirtelen nagyobb 
(1:18°/,-os) emelkedes allt be. Ennek oka abban rejlik, hogy a deli vasüt a hat- 
vanas Eevek elejen kiepittetven, Somogymegye gabonakereskedelme többe nem vizi 
es orszägutakon, hanem a vasüton bonyolittatott le, s minthogy e kereskedelem 
a zsidök kezeben volt Es van, a zsidöknak a Balaton melleken valö nagyobb meg- 
telepedese egeszen termeszetesen követte a deli vasüt kiepiteset. A zsidösäg szama 
azonban 1865-t6l 1880-ig ismet nagyot (1 98°/,-kal) szökkent fel. Ennek egy resze 
meg mindig a deli vasüt kiepitese ältal keletkezett gazdasägi ätalakulasnak tudandö 
be, de tulajdonitandö annak is, hogy fökent ez idöben került a Balaton halaszata 
is a zsidö berlök kezebe s vegül annak is, hogy ez idöszak vegere esett a Balaton 
partjainak mint nyaralö- es fürdöhelynek elsö nagyobb fellendülese. A zsidök szama 
azonban az 1880-ban elert 6:11°/,-kal maximumaät erte el, mert mar 1890-ben csak 
5:67°/,-kat kepezte a lakossägnak s e csökkenes kifejezöje annak a gazdasägi val- 
sagnak, melynek 1880-töl 1890-ig a Balaton melleke altalänosan ki volt teve. A 
phylloxera pusztitäsai, ennek következteben a lakossäg ältalänos elszegenyedese, 
a somogyi vasutak kiepülese s a zönära valö berendezkedese, ezzel a deli vasüt 
monopoliumänak elvesztese, söt aränylagos megdräguläsa, nemcsak a helyi, hanem 
az atmeneti kereskedelmet is tetemesen megcesökkentette s ezek hatottak közre 
elsö sorban a zsidösag szamanak apadasäaban. S ez apadäs az 1890. evvel aligha 
ert veget, 1890—1900-ig ugyanis a katholikus fogyasztasi szövetkezetek üzentek 
hadat a zsidösagnak, mig 1900 januärjätöl kezdve egyetlen reszvenytarsasag berel- 
ven ki a Balaton egesz halaäszatät, a zsidösägtöl a haläszat iparanak kihasznalasa 
is teljesen megvonatott. 
Mig a täbläzatban foglalt het Ev öszegezö adatai az egyes felekezetek szam- 
beli fejlödesenek törtenetet viläagitjäk meg, az ugyanazon evekröl sz6lö reszletes 
adatok lehetöve teszik azt is, hogy az egyes felekezeteknek az egyes falvakban 
