124 A Balaton-melleki lakossäg nepra,jza. 
lemben venni, mint a hogy azokat a nep felfogja. Ha a köröshegyiektöl kerdezem, 
hogy a Rezi csaläd honnan jött be Köröshegyre s azok azt felelik, hogy Zamärdi- 
röl, biztos lehetek arröl, hogy az a csaläd Köröshegy elött Zamärdin lakott, de 
kerdes, hogy ott keletkezett-e vagy mär oda is mäsunnan került. Eppen a Rezi csaläd 
jellemzö pelda erre nezve. Zamärdin meg 10 Rezi csaläd van — persze mind 
atyafiak — de ösük Gyulakesziröl (Zala m.) ered, az költözött ide a XIX. szäzad 
elejen, annak csalädja bokrosodott ügy el. hogy ma mar, mint lätjuk, Köröshegyre 
is rajt bocsätott. Igaz, hogy a legtöbb esetben, mint a Mäszlaiak es Haläszok ese- 
teben is, a szarmazas helye egyszersmind azt a helyet is jelenti, a hol az illetö 
csaläd benszülött, de nem mindig, mert sokszor a hely csak a csaläd evekig tartö 
bolyongäsänak egyik &s pedig utols6 ällomäsät jelenti. Igy p. o. Köröshegyen 
van egy Deri csalad, mely a nep szerint Öszödröl költözött be ide; nevet az Öszödi 
jegyzekben nem taläljuk meg, ez a csaläd ott törzsökös soha sem volt, a polgäarok 
ugyan emlekeztek rä, hogy hovä ment, arröl nem tudtak, de azt tudtäk, hogy belsö 
Somogyböl szakadt ide. A Sziver csaläd Köröshegyen törzsökös csaläd volt, s ott 
ma is kepviseli azt egy csaläd. Öszödön szinten talälunk egy Sziver csalädot, de 
az Telekiböl szarmaztatja magät; Teleki azonban a Sziver csalädnak &pp oly ätvo- 
nulö ällomäsa volt Köröshegyröl Öszöd fele, mint Öszöd maga a Deri csalädnak 
belsö Somogyböl Köröshegy fele. Különösen finom erzeke van a nepnek a megye 
meghatärozäsäban; tevedhet a faluban, Teleki helyett mondhat Szölädot, Csepelyt, 
Köttset, melyek mind egy csupron vannak s egymäsal hatärosak, de a megyet 
soha el nem teveszti, a szomszedmegyebelieket mäsodiziglen is felismeri, a hang- 
sülyäröl, täjszavairöl, külsejeröl, viseletenek egy-egy oly sajatossägaröl es sok egyeb 
olyan mäsröl, melyeket mi tän meg leirni is alig tudunk. S ezt azert fontos tud- 
nunk, mert a szärmazäsi adatokat mi is csak megyenkent összegezve adhatjuk s igy 
e körülmeny jelzese ez adatok Erteket vilägitja meg. 
Talän fontosabb, de sokkal egyszerübb az ösinek jelzett csalädok ellenörzese. 
Ha valakinek a nagyapja mär a faluban született, azt a nep «ösi» csalädnak mondja, 
mert ezentül az emlekezet toväbb nem terjed. Az ösi relativ fogalom, s hogy 
mennyit jelent idöben kifejezve, attöl függ, mily tartalmat adunk mi neki. A nep 
az «ösij» alatt az adott esetben visszamend ägon mär a harmadik nemzedeket £rti, 
a mi mintegy 100 evnek felel meg, 
Azt, hogy a nep az «ösi» fogalomnak ilyen tartalmat ad, megokolja a Bala- 
ton benepesedesenek törtenete is. Az 1720-ban itt talält nepesseg jelentektele- 
nül csekely, noha a mai lakossägnak ketsegtelenül «legösibb» elemeit kepezte; 
e mag körül települtek meg az üj bevändorlök s mint lättuk, ez az üj bevändorläs 
a XVIll. szäzad vegeig le is bonyolödott. A mai közsegek mär akkor megalakul- 
tak s noha Vonyarcz-Vashegy, Gyenes-Diäs &s Almädı önällösägukat csak a XIX. 
szäzadban nyertek meg, a mai csalädok tülnyomö resze mär akkor megvolt e köz- 
segek akkori területen. A tömeges bevändorläs lebonyolödäsa, az üj közsegek meg- 
alakuläsa, a regi elhagyott közsegek üj benepesitese tehät mär a XVII. szäzad 
vegen megteremtette a XIX. szäzad kereteit s azokban azöta valtozäs nem esett. 
Ezek alapjan en is «ösi»-nek jelzek minden oly csalädot, mely mär legaläbb szäz 
ev öta a Balaton melleken el. Hät bizony ez a 100 Ev ahhoz, hogy egy csalädot 
«ösi»-nek mondjunk, vajmi keves, de teljesen megfelel annak a körülmenynek, hogy 
a mai egesz nepesseg összesen sem több 200 &vesnel s hogy a mai mintegy 10,000 csa- 
lädnak alig 10°/,-a olyan, mely mär a XVIl. szäzad vegen a Balaton melleken elt. 
