A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 129 
Schaller 1; Sopronmegyeböl: Rosta 1, Vizauer 1; /ejermegyeböl: Nagy 3, Szänthö 1, 
Szulök 2; összesen 16 csaläd vagyis 7'0°/,. 
Magyarorszäg egyeb reszeiböl valö: 
Nagy-Körösröl: Mödra 1, összesen 1 csaläd vagyis 0'4°/,. 
Termeszetesen minel több polgäar volt, a kit kikerdezhettem, az adatok annäl 
biztosabbak voltak s annäl több csalädra terjedtek ki; bärmennyire is törekedtem 
azonban, a teljessegre mindig maradtak egyes csalädok, melyek eredeteröl pontosabb 
felvilägositäst kapni nem tudtam s azokat utölag sem szerezhettem be. ey p. o. 
Köröshegyen embereim tudtäk azt, hogy a Fodor 1, Cralos 1 Es Borbely 1 (összesen 
3 — 1:3°%/,) esaläadok nem bennszülöttek, tudtäk azt is, hogy magyarok (nem zsidök 
es nem külföldiek, a felvetelben külön szerepelnek), de hogy honnan jöttek, azt 
nem tudtäk megmondani s megkerdezni sem lehetett, vagy azert, mert az illetö 
csaläd akkor eEppen nem volt a faluban, vagy azert, mert mikor en a felvetelt csinaltam 
(Köröshegyen 1898-ban) akkor az illetö csaladok mar nem voltak ott, elköltöztek, 
vagy egyeb mas helyi okokböl, a melyek szövevenyes Es sokszor kellemetlen 
termeszetet a gyüjtö csak a helyszinen ismeri meg s ellenök semmikepen sem 
vedekezhetik. Ez tehät az a termeszetes hiba, a mely, ha nem hivatalos statisztikai 
eszközökkel dolgozunk, elkerülhetetlen. Ezt, mint az egesz munkaälat jellemzesere 
fontos tenyezöt, mindenkor külön kell kimutatnunk. 
Ugyancsak külön kell kimutatnunk a zsidösagot is nem azert, mintha Erzesben 
az nem volna pp oly magyar, mint a többi, hanem mert a zsidösäg anthropologiai- 
lag es ethnographiailag külön faj, mely e különfajusagat — legalabb ez ideig — 
Magyarorszägon meg megörizte. Köröshegyen a következö zsidö csaläadok vannak: 
Fähn 1, Kohn 1, Kuttner 1, Löventritt 2, Pikler 1, Reimund 1, Schwarz 1, Sle- 
zinger 1, összesen 9 vagyis az összeirt csalädok 40°/,-a. 
Földrajzi (s reszben faji) szärmazäs szerint ennyire bonthatö szet Köröshegy 
lakossäga a gyüjtött anyag alapjan. 
Ezt a munkaälatot vegeztem el a Balaton-mellek valamennyi közsegeben s az 
50 közsegre vonatkozö szämbeli vegeredmenyeket foglaltam össze a következö ket 
täbläzatban, a 130. es 131. oldalon, az elsöben abszolut szamokban, a mäsodikban 
szäzalekokban kifejezve. A rovatokat mindössze egygyel kellett megtoldanunk, a 
melyben t. i. a külföldröl (Ausztriät is beleertve) betelepülteket mutatjuk ki. 
Läassuk mär most e täbläzatok eredmenyet. 
A tabläzat szerint felvetel ala került 9811 csaläd. Ha ezt a szamot meg- 
szorozzuk 4'45-vel, a hany tagböl ugyanis az orszägos ätlag szerint Magyarorszägon 
egy csalad äll, akkor a 9811 csalad összesen 43,639 lakost jelent; ezen kulcs sze- 
rint a Balaton-melleki egesz lakossägnak, az 55,000 fönek mindössze csak 78:3°/,-ära 
voltak a kutatäsok kiterjeszthetök, s a megmaradö 11,841 fönyi lakossäg vagyis 
21'7°/, volna olyan, a mely semmifele adöt nem fizet. A csalädtagok szämänak 
orszägos ätlaga a 445 azonban a Balaton-melleki megyeknel aligha alkalmazhatö, 
mert az adott területen ez az ätlagszam minden valöszinüseg szerint valamivel 
magasabb; ezt az ätlagszamot közvetlenül ugyan meg nem ällapithatom, de, ha 
figyelembe veszem a häzastärsoknak (tehät nemesak a csalädtagoknak, hanem a 
csalädhoz tartozö cseledeknek) a 29. lapon kimutatott nagysägät, hogy t. i. egy 
häztartashoz ätlagosan az &szaki parton 5'9, a deli parton 71 s igy a Balaton 
melleken 64 egyen tartozik, azt hiszeın, a csalädtagok ätlagszamäul bizväst vehe- 
tek 5-öt. Ezen kulcs szerint a 9811 csaläd 49,055 fönek felel meg, a mi az egesz 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. resz. 9 
