No FRLG SS 
ZN 
RI 
olsaktornya 
oRrlak 
III. täbla. A Balaton-mellek lakossägänak behüzödäsi területe a XIX. szazadban (a 140. laphoz). 
E terkepen, mely a 133—139. lapokon a petit-szedesü szakaszokban felsorolt r&szletes adatok 
alapjan keszült, a Balaton körül bevonalkäzott terület, toväbbä az ezen területtöl eszakra Es delre 
fekvö, több közsegböl ällö s ugyancsak bevonalkäzott szigetecskek s vegül a be nem vonalkäzott 
területen azok az egyes közsegek, melyek neve minden rövidites nelkül egeszen ki van irva, jelzik 
reszben azt a nagyobb összefüsgö területet, reszben az ezen kivül esö azon egyes közsegeket, a 
honnan a Balaton-mell&k nepenek a XIX. szäzadban bevändorolt resze ered, a mely a 130—131. 
lapokon levö täbläzatok szerint 1951 csalädot, az összes balatonmell&eki csalädok 199°/,-ät teszi. 
E terkepi äbräzoläs rendkivül tanulsägos, mert az Összefüggö nagy terület keleti &s nyugati hatär- 
vonalänak hatärozottsägäboöl kitünik, hogy a Balatonmellek lakossägänak XIX. szäzadbeli nepretege 
sokkal egysegesebb, mint azt a kutatäsok meginditäsakor feltetelezhettük volna. Az összefüggö 
terület hirtelen megszakadäsa nyugaton a Zala-csatorna menten Szepetktöl Nagy-Kanizsäig &s keleten 
Veszpremmegye keleti hatäränäl vagy a Särviz völgyenel azt bizonyitjäk, hogy e hatärvonalak 
neprajzi erteküek s azt jelentik, hogy a közejük esö terület lakossägänak ethnikai kialakuläsäban 
a XIX. szäzad folyamän sem a zalamegyei Göcsej, sem Fehermegye ethnographiailag jöl jellemzett 
magyarsäga reszt nem vett. Az €szaki es deli hatärvonal ugyan kevesbe& elszigetelö, de meg mindig 
eleg Eles; amaz nagyjäböl a Bakony gerinczet a Räba-medencze &s a Balaton-vizkörnyek viz- 
valasztöjät, emez — ismet csak nagyjäböl — a Balaton &es Dräva, illetve a Kapos közti vizvälasztöt 
követi. Ezek alapjan talän nem teves az a feltevesünk, hogy a Bakony, a Zala-csatorna, a Särviz 
es delen a Balaton vizvälasztöja közti területen a magyarsägnak egy neprajzilag Eppen olyan külön- 
allö egysege €], mint a minö p. o. a göcseji vagy az ormänsägi magyarsäg, a jäszsäg, vagy akär 
a palöczsäg, s hogy e terület magyar lakossägänak neprajza a szükebb ertelemben vett Balaton- 
mellEk neprajzäban hiven tükrözödik vissza. 
