142 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
E szerint 1880-ban a nemzetisegbeliek szama (1032 — 2:009°/,) a Balaton 
melleken ketszer annyi volt meg, mint 1890-ben (541 = 0'925°/,) s mikor azok 
szama tiz Ev alatt felöre szällt le, nyilvänvaldan nem arra kell gondolnunk, hogy 
a különbözet kivandorolt vagy kihalt, hanem csak arra, hogy az egyszerlien meg- 
magyarosodott. Ez adatokböl lätjuk tovabba, hogy területünkön mindössze härom 
nemzetiseg van kepviselve, a nemet, horvät Es töt, s hogy a häarom közül is tuül- 
nyomö szerep jut a nemetnek. Olah Es ruthen egyik nepszamlaläs szerint sincs. / 
A häarom nemzetiseg az egyes falvakban 1880. &s 1890-ben a 143. oldalon 
levö täbläzat szerint oszlott meg. 
Ebben a täbläzatban az 1880. Evi rovat szolgäl kalauzul a nemzetisegi elemek 
elhelyezödesenek megällapitäsanal, mert ebben az utolsö tiz Ev magyarosodäsa, 
valamint az Ujabb települesek meg nem nyerncek kifejezest. Ebben az evben legtöbb 
nemetseget mutat fel Lengyeltöti, toväbbä Örvenyes &s Keszthely. Ezenkivül kisebb- 
nagyobb nemet telepek vannak Siöfok-Kiliti, Köröshegy, Lelle-Boglär, Tördemicz 
es Kövagö-Örs közsegekben, vegül Zalamegyenek Örvenyestöl Alsö-Örsig terjedö 
parti közsegeiben. 
Az 1880. ev adatainak összehasonlitäsa az 1890, evböl szärmazökkal a balaton- 
parti nemetseg szerepenek vältozäasairöl, a közsegek elmagyarosodäsaröl täjekoz - 
tat kellökepen. 
E tabläazat szerint van 3 olyan közsegünk, a hol nemetseg sem 1880. sem 
1890-ben nem volt; ezek: Orda, Egenföld es Meszes-Györök. Van toväbbä 6 olyan 
közsegünk, melyekben 1880-ban nemet meg nem volt, 1890-ben mär igen s igy 
ez a nemetseg egeszen Uüj települes, mely csekely szamäaval — 14 — a mai egesz 
lakossäg anthropologiai kevert typusänak keletkezesenel figyelembe nem jöhet, ez 
a hat közseg: Öszöd, Csehi, Bal.-Bereny, Vonyarcez-Vashegy, Almädi &s Balatonfö- 
Kajäar. — Ugyancsak ujabb bevändorläsnak kell tulajdonitanunk azt is, ha egyes 
közsegekben a n&metseg e tiz Ev alatt oly mertekben növekedett, a mi nincs 
aränyban a termeszetes szaporodässal; ilyen közsegünk van het Es pedig: Endred, 
Zamärdi, Boglär, Bal.-Magyaröd, Bad.-Tomaj, Udvari es Vörös-Bereny, melyekben 
a nemetseg 1880-töl 1890-ig 21:röl 80 lelekre emelkedett. — Tovabbi härom köz- 
segünk es pedig: Faluszemes, B.-Füred &s Siöfok olyan, a melyeknek a nemetseg 
szaporodäsät a termeszetes szaporodäsnak lehet tulajdonitani, tiz Ev alatt összes 
szamuk 70-röl 87-re emelkedven. — Van het olyan közsegünk, melyekben a 
nemetseg szäma a tiz Ev alatt semmit sem vältozott, ezek: Vörs, Zalavär, Szepezd, 
Tihany, Kövesd, Kenese &s Fokszabadi összesen 15 fönyi nemet lakossäggal. — 
A többi 24 közsegnel a nemetseg megfogyott, meg pedig csaknem mindenütt az 
altal, hogy elmagyarosodott. Igy teljesen elmagyarosodott hat közseg, Es pedig: 
Szärszö, (ryenes-Diäs, Bal.-Ederics, Salföld, Zänka Es Paloznak, melyeknek 1880-ban 
összesen meg 26 nemet laköjuk volt, 1890-ben pedig mär egy sem, a magyaro- 
sodäs ütjan haladnak Kiliti, Köröshegy, Lelle, Lengyeltöti, Bal.-Keresztür, Bal.-Szt- 
György, Keszthely, Szigliget, Tördemicz, Rendes, Kövägö-Örs, Akali, Örvenyes, 
Aszöfö, Aräcs, Csopak, Lovas, Alsö-Örs, mely 18 közsegben a meg 1880-ban 
kimutatott 850 nemet lakos helyett 1890-ben mär csak 264 nemet lakos talältatott. 
Ily keves az, a mit a balatonparti n&metsegröl a nepszämläläsok adataiböl 
megtudhatunk. Hazankban a magyarosodäs azonban nem az 1880. evben kezdötött 
hanem mär alkotmänyos eletünk üjjacledesevel, a kiegyezessel indult meg s igy az 
1880. ev adatai a magyarosodäsnak legaläbb 13 &vi eredmenyet mutatjäk. Eppen 
