A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 145 
nemet falu («ein deutsches Dorf.»), a'mennyiben Koragınsky többi balatonmelleki 
adatai alabb mind megerösitest nyernek, nincs okunk ezen adat hitelessegeben sem 
ketelkedni. 
Endreden az 1880. es 1890. evi nepszämläläs csak 1, illetve 8 nemetet mutat 
ki. FEnvEs-nel magyar falukent szerepel. KorABInsky nemet falunak mondja, VAryı 
1796-ban «elegyes magyar falu»-nak, a mäsodik kiadäs kE£ziratäban «elegyes magyar 
es svab falu»-nak irja. A hagyomaäny itt biztos kalauz; a nep szerint ugyanis 1790-ben 
es ez Ev utän Endredbe a fehermegyei Moörröl nemetek telepedtek be, azok a mai 
Endrednek a lapba esö reszet szälltäk meg, s azt ezert Nemet-utezänak is neveztek 
el; a nemet nyelvet a moöriak utödai 25—30 eEvvel ezelött elhagytak, ma mär 
mind magyarok, nemetül mär a venek sem tudnak, de azert nemet eredetükre s 
eredetük helyere, Mörra egyenkint emlekeznek. Ezeket a csalädokat nevleg is ismer- 
Jük, a mai lakossagban 53 csaläddal s igy mintegy 265 lelekkel szerepelnek, a 
mi Endred mai lakossäganak több mint 14°/,-ät jelenti! Tekintve azonban azt, hogy 
KorABINSsKkY könyve 1786-ban jelent meg s igy az ezt megelözö evre vonatkozik, 
mig a hagyomäny az 1790. evet emliti, fel kell tennünk, hogy Endreden mär e 
moöri települes elött is volt nemetseg. Ugyancsak a moöri eredetü nemetek utödai 
közül mondtäk nekem a legöregebbek, hogy az 6 idejükben a torvaji eredetü Mirä- 
kovicsok Es az Ösküi eredetü Hibacsekek meg tötul beszeltek. A Miräkovicsok 
közül ma meg negy csalad El, ezek Endreden törzsökösek, mert mär a XVII. szäzad 
anyakönyveiben szerepelnek s igy bevandorlasuk is Torvajböl a XVIlIl. szazadban 
törtent. Hibacsek ma mär csak egy csaläd van, ennek ösei a XIX. szäzad elejen 
kerültek Endredbe a veszpremmegyei Ösküröl, a hol meg az 1890. evi nepszam- 
lalas is talält 16 tötot. Igaz, hogy Torvajon az emlitett nepszämlaläas szerint töt 
egy sincs, de a Pzsty-gyüjtemeny torvaji lapjan (Pzsty: msc.) a következö adatok 
‚ällanak: «Puszta volt az 1732. evig, ekkor szällta meg Räncsik Päl nevü egyen 
negyedmagäval Barsmegyeböl, a bevändorlök tötok voltak, valläsra nezve evange- 
likusok»; ez adatok elegge bizonyitjak a torvajiak eredetet Es azt is, hogy ezek 
nem szlavoniaiak, nem vendek, hanem igazi tötok (barsmegyeiek) voltak. 
Zamärdiröl mär emlitettük, hogy a Pzsty-gyüjtemenyben megörzött hagyomäny 
szerint «a szomsz&dos erdökben elrejtözött nemetekböl Es tötokböl inpopulältatott» ; 
nyilvanvalö, hogy a nepesseg magyar magvähoz itt is järultak nemzetisegi elemek, 
noha szämuk nem mutathatö ki; ma mär horvätja, tötja nincs, nemetje 1880-ban 1, 
1890-ben 3 volt. Az ösi csalädok közt azonban szerepel Friesz 7, Kränicz 7, Matyikö 14, 
Traknyak 1 csaläddal s ezek anevek a hagyomänyt csak megerösitik ; az utolsöröl 
különben azt mondjäk, hogy ennek öse volt a falu elsö megszällöja. 
Köröshegyen 1880-ban 10, 1890-ben 8 nemet volt a nepszämläläs szerint; e 
nemetek maradekai annak a 6—8 hienczeredetü csalädnak, melyek e szäzad folya- 
man telepedtek be Köröshegyre Vasmegyeböl; egyenes utödaik mondjäk, hogy 
öregeik meg tudtak nemetül, s a nemet szö csak rajtuk fiatalokon maradt el; 
a köröshegyi magyarok ezeket a hienczeredetüeket arröl ismerik fel, hogy ezek a 
«szakajtö kosar»-at «csupor»-nak nevezik. A hienczek utödai ma hat csalädot 
kepeznek. 
Faluszemesen, Lellen &s Bogläron az 1880. nepszämläläs szerint 56 nemet 
volt, mely szäm 1890-ig 50-re sülyedt. A helyszinen azonban arröl gyözödtem meg, 
hogy az adott esetek tülnyomö többsegeben a n&emet itt csak a nyelvet, de nem a 
nemzetiseget, a fajt jelenti; s härom közsegnek ugyanis ennyi n&metje csak azoknak 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. k. 2. r. 10 
