148 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
I Csänkı: 111. 21.), a mi azt bizonyitja, hogy nemetek (hospites) itt mär a tatär- 
järäs utän is megtelepedtek. A törökjäräs, majd a kurucz-labancz haborük Keszt- 
helyt is tönkretettek s belsö szervezkedese, üj fejlödese akkor indult meg, mikor 
a XVIII. szäzad elsö felöben Keszthely birtokosa, a gersei Prrnö-csaläd utolsö iva- 
deka, Zsigmond sirba szällvän, a kiräly a värost 1729-ben FEstETIcSs Krıstör-nak 
adomänyozta. — Kristöf maga is a värosba költözködött s annak szervezeseben 
a legelenkebb reszt vette, a lakossäg felfrissitesere nemeteket (földmüveseket 
es iparosokat) telepitett be. Egyszerre es tömegesen törtent-e e telepites vagy 
fokozatosan hosszabb idön ät, nem tudjuk; a nemetek szama sem ismeretes, 
de hogy a lakossägnak mily reszet tehettek, kitünik abböl, hogy 1765-ben az 
esküdt-jelöltek felereszben a Festerics Krısıör ältal behozott nemet iparosokböl 
kerültek ki. A nemetek a gröfi palota keleti reszen lenyulö utezät foglaltäak el s 
mint nemet jobbägybirtokot, a väros e reszet elneveztek Lehen nek. Kesöbben e 
nemetseg teljesen elmagyarosodott, a Lehen nevet ugyan megörizte, de elfeledte 
annak birtokjogi tartalmät, jelenteset, s mert a neplelek nem türi meg azt a szöt, 
a melynek jelenteset nem tudja, ätalakitotta a Lehent Lehelle, a kit a magyar tör- 
tenelemböl jöl ismert. loy aztan ma is Lehel-uteza a neve, mely meg csak sejteni 
sem engedi, hogy ott n&metek allodialis birtoka volt (Boxcz I.: Keszthely, 1896.; 
All, Ro, ZI, €.897% Ih) 
Tudjuk, hogy Gyenes-Diäs &es Vonyarcz-Vashegy hegyközsegek a XVIII. sza- 
zad mäsodik feleben &s a jelen szäzad elejen nepesültek be a Keszthely värosböl 
kivandorolt lakökböl s meg a XIX. szäzad közepeig is Keszthely varoshoz tartoztak 
annyira, hogy plebänos, orgonista, tanitö, birö, jegyzö ugyanaz volt a varosban, ki 
a hegysegekben, söt ezeknek jarandösägait, lakäsaik Epittetesi Es fentartäsi költse- 
geit közösen fedeztek (Bonxzz: i. h., 152.). Tenyleg, a közsegek ösi csaladai mind 
egyszersmind Keszthelynek is ösi csalädai; a nemet erdetü csalädok Keszthelynek 
akkori szöllöhegyeibe csak ügy bocsätottak rajokat, mint a magyarok s igy a kesöbb 
falvakka egyesült hegylakök közt is vannak nemet eredetü elemek, melyek persze 
szinten teljesen elmagyarosodtak s mär a nepszämläläsoknäl magyarokul szerepeltek. 
Bal.-Ederics, Salföld, Rendes &Es Szepezd Korasınsky könyveben 1786-ban meg 
«nemet faluk»-kEent szerepelnek. VAryı 1796-ban Rendesröl elismeri, .hogy «nemet 
falu», Salföldet azonban mär «elegyes»-nek mondja. Szepezden a lakossägnak (414) 
egynegyede (98) agostai hitvalläsü s ezeknek tülnyomö resze a bevändorlott nemet- 
seg utödai, persze ma mär mind &s teljesen elmagyarosodva. Ältaläban veve azok 
a nemet telepesek, a kik meg a XVII. szäzadban kerültek a Balaton melle, igen 
gyorsan magyarosodtak el s e folyamat alig-alig terjedt tül a XIX. szäzad elsö ket 
evtizeden. 
Zänkaröl mär emlitettük, hogy 1736-ban szälltäk meg Töt-Vazsonyböl jött 
nemetek. Hogy igen korän mär magyarok is települtek közejük, bizonyitjak az 1754, 
evböl kelt következö sorok: «Elv£geztetett az egesz falu gyüleseben, hogy a minden 
hönapba esendö uUjhold szerdät mindenek, akär magyarok, akär nemetek legyenek 
azok, kötelesek megtartani, mig a delelötti istentisztelet veget nem Er.» Hogy a 
nemetek többen voltak, kitünik abböl, hogy a jegyzökönyvet csak 5 magyar, ellenben 
17 nemet irta alä (Tnurı E.: Zänka, Budapest 1886., 6. 1.). Azöta ez a nemetseg 
is teljesen elmagyarosodott, hogy mikor, arra nezve täjekoztatö egy 80 Eves öreg 
ember azon mondäsa, hogy mikor 6 meg gyerek volt s szüleivel elt, szülei csak akkor 
beszeltek n&metül, ha titkot mondtak egymäsnak s nem akartäk, hogy a gyermek 
